ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021715 · 2019-10-02 00:00:00 — Utjämnande av barns livschanser ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till förskola och tillkännager detta för regeringen. är i världens absoluta framkant för pedagogisk verksamhet för små barn. Vid finns flera forskningsgrupper särskilt inriktade på barns och ungas inlärning. Barns lärande och utveckling studeras i termer av genus, normalitet, etnicitet och kommunikativa, sociala och kulturella förhållanden. Centrala forskningsteman är barns lärande och utveckling av grundläggande färdigheter och förståelse för sin omvärld. Förutom svenska föräldrar vittnar såväl nationell som internationell forskning om att en bred tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner utjämnar livschanser och är en mycket bra grund för fortsatt lärande. Utbildning på alla nivåer utgör en oerhört stark kraft för social rörlighet. Barn som har en tuffare start i livet kan få stöttning i sitt lärande av en välutvecklad förskola och därmed minska risken att ärva sina föräldrars sociala utsatthet. Detta talar starkt för att förskolan, utöver sitt breda uppdrag att finnas till för alla, är extra viktig för barn som lever i en socialt svagare hemmiljö. Det kan handla om barn till föräldrar med socialmedicinska problem eller som lever i långvarigt utanförskap. Men även barn till arbetslösa eller barn till nyanlända utan egna kunskaper i svenska kan få nödvändig stöttning i sitt lärande genom en välfungerande förskola. Det finns alltså starka skäl för att öka ansträngningarna för att just dessa barn ska få ännu bättre chanser att ta del av svensk förskola. innehas rätt till förskola om minst för barn till arbetslösa, studerande och föräldralediga, även om många kommuner i väljer att erbjuda långt fler timmar. Det är måhända helt rimligt att barn vars föräldrar är föräldralediga och hemma med ett yngre syskon inte behöver garanteras lika många timmar eller den flexibilitet som arbetande föräldrar erhåller. Det är däremot inte lika säkert att det på lång sikt är samhällsekonomiskt lönsamt eller bidrar till ett bättre samhälle. Barn som växer upp i utsatthet eller risk för utanförskap kan ha större behov av förskola än dagens . Det kan handla om barn vars föräldrar har sociala problem och får stöd av , det kan handla om barn vars föräldrar är arbetslösa och på heltid åter försöker bli självförsörjande eller om barn med föräldrar som har långvarigt socialbidragsberoende. För barn i dessa familjer kan förskolan betyda helt andra förutsättningar för det framtida lärandet och livet i stort. Det är av högsta vikt att så många barn som möjligt deltar i den erkänt högkvalitativa pedagogiska verksamhet som svensk förskola är. Av den anledningen anser jag att regeringen bör utreda möjligheten att erbjuda fler timmars förskola även till barn vars föräldrar står utanför arbetsmarknaden.
mot · H7021716 · 2019-10-02 00:00:00 — Idrottens betydelse för integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja idrottsrörelsens sociala ansvar och tillkännager detta för regeringen. Omkring 3,5 miljoner svenskar är på olika sätt engagerade inom idrottsrörelsen. Trots det talar vi sällan om idrottens potential för att göra till ett mer jämställt, integrerat och tryggt land att leva i. Idrotten ger ungdomar mer än bara bättre flås och förmåga att sätta en boll i krysset. Mitt i det roliga under lagträning, och peptalk i omklädningsrummen händer något med våra unga. Värderingar och normer förmedlas och befästs. Bakgrund suddas ut. är det positiva normer. Man får inte använda boxningskunskaperna utanför ringen. Man kämpar tillsammans som en del av ett lag lika mycket i livet som på fotbollsplanen. Man spelar inte fult eller fuskar, varken i stallet eller i skolan. Framgångsrika idrottare, tränare och kompisarna i klubben är förebilder och lotsar ungdomar mot vuxenlivet. Så kan det se ut. Idrotten blir då ett viktigt skyddsnät, extra viktigt för den som riskerar att hamna snett i livet. Många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar inte bara genom att lära barn och unga värderingar och normer, utan också genom att fungera som en stöttepelare till barn som har det svårt i livet och en väg in i samhället. Detta är positivt och något som vi värdesätter , men som borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar socialt ansvar. Därför borde regeringen utreda möjligheter att premiera socialt ansvar i stödet som ges till föreningar.
mot · H7021718 · 2019-10-02 00:00:00 — Gårdsförsäljning av småländska alkoholhaltiga drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. Många smålänningar får sin försörjning från mat- och dryckesrelaterade företag. har med sina fem klimatzoner en stor potential för vad som går att odla; vidare finns stora möjligheter att både jaga, fiska och samla i den småländska naturen. Dessa företagare är aktörer för jobb och tillväxt i länet. I och med att socialutskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen i slutet av förra mandatperioden om att frågan gällande gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker bör utredas så finns det skäl att åter igen lyfta den. Regeringen har ännu inte heller agerat i frågan eller ens gjort något uttalande som stödjer riksdagsmajoritetens vilja, vilket även bör påpekas. är det dyrt, krångligt eller rent av förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur miljön, turistnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Den huvudsakliga kritiken mot gårdsförsäljning är att den skulle hota det statliga spritmonopolet och att folkhälsan skulle äventyras av ökad alkoholkonsumtion. Kritiken saknar dock verklighetsförankring. När statens förra alkoholutredning presenterades konstaterade utredaren att det även i fortsättningen ska vara olagligt för lokala vintillverkare att sälja sitt vin till turister och andra direkt på gården, då det inte skulle gå ihop med det svenska alkoholmonopolet. Detta har tillbakavisat och där av finns det fog för en ny utredning. Lokal alkoholförsäljning direkt till konsumenterna skulle vara ett undantag från Systembolagets ensamrätt. Med hänvisning till en dom i konstaterar man att ett sådant undantag inte skulle fordra att det statliga handelsmonopolet måste avskaffas. Vad gäller folkhälsan så hotas den inte. Gårdsproduktionen av till exempel vin är för liten för att man skulle få upp volymerna och därmed få ner priserna. Det finns ytterligare ett EU-land, , som har statligt spritmonopol. Men där har det varit tillåtet för lantbrukarna att sälja sina egna fruktviner så länge alkoholvolymen inte överstiger . Erfarenheterna därifrån är att alkoholkonsumtionen inte har ökat på grund av gårdsförsäljningen. Regeringen bör därför förenkla regelverket när det gäller försäljning av lokalt producerade alkoholhaltiga drycker i .
mot · H7021719 · 2019-10-02 00:00:00 — Avskaffande av övre åldersgräns ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ta bort övre åldersgränser för undersökningar i vården och tillkännager detta för regeringen. Regeringen införde i budgetpropositionen 2018 avgiftsfrihet för cellprovtagning för kvinnor mellan . Man väljer alltså bort äldre kvinnor som ofta har låga pensioner. Dessa får betala /undersökning. Det är särskilt illa att man väljer att diskriminera denna grupp, där livmoderhalscancer är vanligt. Enligt statistik är av de som avlider i livmoderhalscancer eller äldre, och så många som av de som insjuknar är . Det var liknande med den avgiftsfria mammografin som gäller för kvinnor och som infördes . Även här diskrimineras äldre kvinnor. Varför sätta övre åldersgränser över huvud taget? Merkostnaden kan inte vara stor om alla kvinnor skulle omfattas.
mot · H7021720 · 2019-10-02 00:00:00 — En effektivare och snabbare bodelning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effektivare och snabbare bodelning och tillkännager detta för regeringen. Omkring hälften av alla äktenskap i slutar i skilsmässa. Under en av livets kanske tuffaste perioder ska två människor komma överens om alla praktiska saker som behöver lösas för att komma vidare i livet. Situationen blir självklart än svårare om någon av parterna inte vill gå vidare med en bodelning, känner sig förfördelad på något sätt eller känner sig orättvist behandlad. Det första steget i det nya livet är att avsluta bodelningen. I mångt och mycket sätter bodelningen ramarna för det kommande livet för de inblandade parterna, inte minst ekonomiskt. Framför allt gäller detta den part som är ekonomiskt svagare. De skulder och tillgångar som fanns i det tidigare gemensamma boet är tänkta att fördelas rättvist, så att båda parter kan komma vidare i livet. Om parterna inte är överens kan en bodelningsförrättare kopplas in. Det är dyrt och ofta gör förrättaren ingenting om denne inte får betalt i förskott. Inte sällan handlar det om timpriser från och uppåt. Bodelningsförrättaren har mycket små möjligheter att driva på processen om det är så att ena parten bestämmer sig för att förhala och försena arbetet. Detta blir i förlängningen mycket kostsamt i både tid och pengar. För att snabba på bodelningsprocessen behövs regler som skulle ge bodelningsförrättaren möjlighet att göra detta. Det skulle kunna handla exempelvis om att bodelningsförrättaren skulle ha rätt att dela ut ett vite eller sätta tidsgränser om en part med berått mod försenar processen. Sådana förslag, och andra, finns i en departementspromemoria (Ds 2005:34) men inget av förslagen är genomfört. I proposition 2006/07:32 Skadestånd och bodelning som den nämnda promemorian låg till grund för anfördes även att det kan finnas anledning att i något annat sammanhang vidare överväga bl.a. den fråga som behandlas i promemorian om huruvida det bör införas en möjlighet att besluta om sanktioner för att få en part att medverka under en bodelningsförrättning och därav kan det finnas skäl att vidare utreda effektivare och snabbare bodelningsprocesser. Den ekonomiskt svagare parten drabbas hårdare av en utdragen bodelningsprocess, och därför är det viktigt att den inte drar ut i onödan. I värsta fall kan det ta så att ena parten inte anser sig ha råd att genomföra den. Av ovan nämnda skäl behövs nya anpassade regler som kan öka effektiviteten och snabba upp takten i bodelningsprocessen. Av samma skäl bör de juridiska kostnader som uppstår i samband med bodelning bli föremål för utredning.
mot · H7021721 · 2019-10-02 00:00:00 — Jämlik fördelning av föräldrapenning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en delad föräldrapenning och tillkännager detta för regeringen. Den officiella statistiken visar att kvinnor tar ut av ersättningsdagarna i föräldrapenningen och männen tar ut . Motsvarande siffror gällande tillfällig föräldrapenning (VAB) är för kvinnor och för män. Det är under barnets första två levnadsår som huvuddelen av föräldrapenning tas ut. Kvinnors uttag ligger huvudsakligen koncentrerad till barnets första levnadsår och männens när barnet är 1–1,. Om bara studeras är mammor lediga på hel- eller deltid i totalt och män . Uttaget av föräldrapenning motsvarar dock enbart 9,6 respektive 2,2 månaders ledighet. Det är med andra ord vanligt att män och kvinnor förlänger föräldraledigheten genom att använda obetalda dagar, men detta uttag varierar mellan olika inkomst- och utbildningsgrupper. Ledighetstiden för kvinnor är alltså nästan fyra gånger så lång som för män, vilket inte helt återspeglas i statistiken gällande uttag av föräldradagar. beräknar att för en föräldrapenning går det med heltidsledighet. Ett annat sätt att utrycka saken är att under barnets första levnadsår tar kvinnor i genomsnitt ut och män 19, under barnets andra levnadsår är motsvarande siffror för kvinnor och 34 för män, och för kvinnor och 8 för män. bör alltså multipliceras med 1,4 för att visa faktisk heltidsledighet med barn. Kvinnors större ansvarstagande för familj och hem inverkar otvetydigt på allt från arbetsmarknadsdeltagande, sjukskrivningar, obetalt hemarbete, livsinkomst samt makt och inflytande i samhället. Det går inte att bortse ifrån att dessa skillnader förstärks och ökar i och med det ojämna uttaget i föräldraförsäkringen. Menar vi allvar med ett riktigt jämställt är det skeva uttagandet av föräldrapenning en stark faktor att ojämställdheten mellan man och kvinna fortsatt är stor. Därför anser jag att man bör studera vilka effekter en delad föräldraförsäkring skulle innebära för ett mer jämlikt .
mot · H7021722 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om delade pensionspoäng och tillkännager detta för regeringen. Att män och kvinnor har olika inkomster leder också till att pensionen är olika stor. Det kan leda till allvarliga ekonomiska problem framför allt för kvinnan i de fall där äktenskapet upphör. Om ett par skiljer sig, ingår de förväntade pensionerna inte som en del av förmögenheten vid bodelningen. Skilsmässor kostar på så sätt oftast mer för kvinnor än för män. I äktenskapen är kvinnan dessutom yngre än mannen och kvinnor lever också i genomsnitt längre än män. Detta leder till att många äldre kvinnor lever ensamma och ofta med en låg pension. Låga inkomster gör att många kvinnor kommer att få hela eller en betydande del av sin pension i form av garantipension, betydligt fler än vad som är fallet för män. Skillnaden mellan kvinnors och mäns pension kallas för pensionsgapet. Det mäter i procent hur mycket mindre kvinnors genomsnittliga pensionsinkomst är i förhållande till männens. Det sammantagna pensionsgapet för personer är . Vi vet att skillnaderna i uttag av föräldraförsäkring får långtgående konsekvenser för kvinnors sysselsättning, löneutveckling och framtida pensionsinkomster. För att öka jämställdheten mellan mäns och kvinnors pensionsinkomst anser jag att en utredning bör tillsättas om vilka effekterna skulle bli om pensionspoäng, intjänade omyndiga, gemensamma barn, under äktenskap, delades lika.
mot · H7021724 · 2019-10-02 00:00:00 — Informationstext på retuscherad reklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram lagstiftning för en informationstext på retuscherad reklam och tillkännager detta för regeringen. I länder som och finns det lagstiftning kring hur modeller får se ut och hur reklam med retuscherade bilder får användas. Det finns goda skäl att diskutera detta, då kroppsideal är något som barn och unga ofta funderar över och inte sällan mår dåligt över. För några av dessa ungdomar kan det gå så långt att det leder till ätstörningar, vilket får stora konsekvenser för den enskilde och för närstående. Det får också konsekvenser för samhället då det leder till ökade belastningar på skolhälsan och på barn- och ungdomspsykiatrin. Ett tungt ansvar vilar på aktörer i modell-, reklam- och modebranschen, samt givetvis på vuxenvärlden som ständigt behöver fundera på vilka synsätt och värderingar som förs vidare till nästa generation. Vissa länder har gått så långt som att förbjuda modeller med ett visst , . Statliga förbud är sällan rätt väg att gå, inte minst då de ofta missar sitt mål. Däremot kan konsumentupplysning vara en bra väg, då det inte omyndigförklarar människor men inte heller lämnar osunda företeelser helt fria. Här finns ett positivt exempel i , där det finns lagstiftning som föreskriver att retuscherade bilder i reklam måste förses med en informationstext. Det måste framgå att modellen på bilden ”förbättrats” på virtuell väg. På så sätt informeras konsumenterna, men framförallt barn och unga, ifall människorna i reklamen förbättrats med datorns hjälp. De stärker förutsättningarna för att de ideal som finns i samhället läggs på en rimlig nivå. Detta behöver dock utredas grundligt ur flera perspektiv. För att inte helt missa målet bör till exempel motsvarande information även framgå på bilder som är helt virtuellt framtagna. får ett sådant krav inte heller leda till orimliga pålagor, som till exempel att informationstext krävs om enbart mindre redigering gjorts, så som att utstickande hårstrån tagits bort. Därför bör regeringen utreda hur lagstiftning kring informationstext på retuscherad reklam kan utformas. Det bör ges regeringen till känna.
mot · H7021725 · 2019-10-02 00:00:00 — Inrätta en författningsdomstol i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inrättandet av en författningsdomstol i och tillkännager detta för regeringen. Många demokratiska stater bygger på idén om maktdelning mellan den lagstiftande, den verkställande och den dömande makten. Detta synsätt är en god grund för hur en demokrati bör fungera. Synsättet rimmar väl med naturrätten – tanken på grundläggande universella värden som gäller oberoende av politiska majoriteter. Till de grundläggande universella värdena hör bland annat rätten till liv, hälsa och frihet samt yttrandefrihet, religionsfrihet och äganderätt. I har vi inte en naturrättslig tradition utan istället en rättspositivistisk tradition. I denna rättstradition utgår rätt och fel från lagstiftningen, och kan därför ändras beroende på politiska majoriteter. Synsättet rimmar också väl med den kristdemokratiska människosynen, där alla människor och system är ofullkomliga, som leder till slutsatsen att makt behöver balanseras både vertikalt och horisontellt i samhället. Den vertikala maktdelningen i får sägas vara långtgående, genom det starka kommunala självstyre vi har. Den horisontella maktdelningen är däremot inte lika utvecklad. Det finns en maktdelning mellan den lagstiftande makten, , och den verkställande makten, regeringen, men den dömande makten har inte samma ställning. Detta behöver ändras. behöver en författningsdomstol med befogenhet att pröva lagstiftning gentemot de grundlagsskyddade mänskliga fri- och rättigheterna. De institutioner och procedurer som finns för lagprövning är inte tillräckliga, och den svaga ställning dessa har gör att det inte går att tala om någon maktdelning. Det remissförfarande som sker är enbart rådgivande. Detsamma gäller den konstitutionella granskning som genomför. Lagrådet har en stor tyngd och gör sin granskning självständigt, men inte heller deras synpunkter är bindande. politiska sammansättning utifrån riksdagsmandaten innebär att det inte heller där går att tala om en lagprövning. har länge ansett att det finns behov av en svensk författningsdomstol med detta syfte. Författningsdomstolen ska vara oberoende och kunna pröva lagförslag och andra politiska ärenden, med befogenhet att häva beslut som strider mot grundlagarna. Inrättandet av en författningsdomstol markerar att tar frågan om lagars och andra normers förenlighet med grundlagen på allvar. En författningsdomstol kan också stärka enskilda människors möjlighet att hävda sina fri- och rättigheter gentemot statsmakten. Mot denna bakgrund bör en grundlagsutredning tillsättas för att utreda hur en författningsdomstol bör inrättas, hur dess ledamöter bör tillsättas, hur deras mandatperioder bör se ut och liknande frågor kring detta. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021726 · 2019-10-02 00:00:00 — Möjlighet att vara skriven i två kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras om att kunna vara folkbokförd/beskattas på två adresser och tillkännager detta för regeringen. så bodde vi oftast på samma ställe under hela vårt liv och vi var väldigt begränsade av dåliga kommunikationer. Men tiderna förändras och flyttar vi runt på ett helt annat sätt. Arbetsmarknaden gör också att vi veckopendlar mellan vår bostad och vår arbetsplats. Flertalet av oss har, på pappret, både permanent boende och ett fritidsboende. I verkligheten så tillbringar vi stora delar av vår tid i den s.k. fritidsbostaden. Detta gör att vi nyttjar den kommunala servicen på båda bostadsorterna men vi betalar endast skatt i en bostadsort. Flertalet ”fritidsbostäder” ligger i mindre kommuner på landsbygden som måste tillhandahålla service men får ingen skatt för detta. Till viss del justeras detta med det kommunala skatteutjämningssystemet men det är inte tillräckligt för att ersätta dessa kommuner. En översyn bör göras för att modernisera möjligheten att vara skriven, och skatta, i två olika kommuner. Då skulle lagen bli anpassad till dagens verklighet och inte som det såg ut i . Detta skulle också underlätta för de kommuner med många ”fritidsboende” som har höga kostnader för den kommunala servicen men låga skatteintäkter.
mot · H7021727 · 2019-10-02 00:00:00 — Föräldraledig vid politiska uppdrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet att vara föräldraledig från alla former av politiska uppdrag och tillkännager detta för regeringen. För att få en demokrati som fungerar måste vi ha politiker med olika bakgrund, erfarenhet och i varierande åldrar. En grupp som är underrepresenterad i politiska församlingar är småbarnsföräldrar. De är också den största gruppen som väljer att hoppa av sina politiska uppdrag. En anledning kan vara att man inte har möjlighet att vara föräldraledig från sitt uppdrag i kommuner och landsting. Även om man bara är ”fritidspolitiker” kan det innebära en stor arbetsbörda som kan vara svår att kombinera med små barn. En del föräldrar löser detta utan problem medan många väljer att avsäga sig sina uppdrag för att de inte får tillvaron att gå ihop. Om man tillhör ett större parti finns det ofta ett flertal ersättare som kan gå in . Om man däremot tillhör ett mindre parti finns det ofta bara en ersättare och situationen blir sårbar. Att säga upp sitt uppdrag för att vara föräldraledig gör att man senare inte har möjlighet att återta sitt uppdrag utan man får då vänta till nästa val. Möjligheten att vara föräldraledig från dessa uppdrag bör införas och kan då nyttjas om föräldern så önskar. Om vi menar allvar med att vi vill ha politiker i varierande åldrar så anser jag detta vara en mycket viktig förändring för att nå målet.
mot · H7021728 · 2019-10-02 00:00:00 — Sanktioner vid försvårande av umgänge ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet att göra en översyn av reglerna vid förhindrande eller försvårande av umgänge och tillkännager detta för regeringen. Barn mår, i de allra flesta fall, bra av att ha ett fungerande umgänge med sina separerade föräldrar. Barnen ska inte behöva komma i kläm för att föräldrarna inte kan komma överens. Tyvärr förekommer det att en av föräldrarna försvårar för den andre att ha möjlighet att träffa sina barn. Även om det finns överenskommelse eller domslut på detta hindras de på olika sätt. finns inga sanktionsmöjligheter att ta till då en förälder försvårar eller förhindrar umgänge. Det bör vara olagligt att förvägra den andre föräldern detta om det finns ett umgängesschema. En översyn av dessa regler bör göras skyndsamt.
mot · H7021729 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet att införa bullerservitut vid nybyggnationer och tillkännager detta för regeringen. finns det ett flertal markägare som inte tillåts bygga fler hus på sin fastighet eftersom den ligger i närheten av flygplatser, järnväg, skjutfält m.m. och det förekommer höga bullernivåer. Detta blir ett stort hinder då t.ex. generationsskifte blir aktuellt inom jordbruket och man hindras att bygga fler bostäder på fastigheten. I förlängningen så urholkar detta vårt behov av en levande landsbygd och möjligheter att bedriva jordbruk och bo och leva på landsbygden. Denna fråga har länge varit aktuell i mitt hemlän, , där försvaret har ett stort övningsfält utanför . Det finns många fastigheter som ligger i anslutning till skjutfältet, och har så gjort . Militären och fastighetsägarna lever sida vid sida och fastighetsägarna är väl medvetna om att det skjuts på skjutfältet och har inga klagomål på detta. När man nu vill bygga ytterligare hus på fastigheten så avslås detta med hänvisning till skjutfältet och bullernivåerna där. En översyn av lagstiftningen bör göras så att det finns möjlighet att införa bullerservitut i förekommande fall.