mot · H6023093 · 2019-04-29 00:00:00 — Dagens 3-12-regler har kommit att utnyttjas för det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. Som exempel kan nämnas att utdelningarna till delägare som har kvalificerade andelar ökade med –2013 som lönerna för delägarna har utvecklats svagare än för arbetskraften i stort. [22] Detta var bakgrunden till utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75) som mynnade ut i lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. Lagrådsremissen innehöll olika förslag i syfte att minska inkomstomvandlingen, bl.a. förslag om att höja skattesatsen för utdelning och kapitalvinst. Tanken var att förslagen i lagrådsremissen skulle läggas i budgetpropositionen . Regeringen valde emellertid, efter hot om misstroendeförklaring mot finansminister från de borgerliga partierna och , att dra tillbaka förslaget. anser att 3.12-reglerna i ett första steg behöver reformeras i enlighet med förslagen i nämnda lagrådsremiss. 11.4 Kapital- och egendomsskatter Som tidigare nämnts hör till ett av få länder som varken har en förmögenhetsskatt, en arvs- och gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till bostadens värde. Figuren nedan visar beskattningen (2015) av hushållens kapitalägande, såsom fastigheter, förmögenheter och arv och gåvor som andel av BNP i de rikaste västländerna. Vi utmärker oss genom att vara det enda landet utan en arvs- och gåvoskatt. Vi har ingen förmögenhetsskatt, vilket de flesta av de studerade länderna har. Därtill hör vår fastighetsbeskattning till de lägsta. Detta gör sammantaget att har den näst lägsta beskattningen av hushållens kapitalägande för studien. Figur 14 Skatt på hushållens kapitalägande, 2015, procent av BNP Källa: SNS (2018), Kapitalbeskattningens förutsättningar. I de flesta länder utgör fastighetsbeskattningen kärnan i beskattningen av hushållens kapitalägande. Som framgår av figuren nedan har också denna ökat i betydelse i de flesta länder. sticker ut genom att vår beskattning av fastigheter minskat relativt kraftigt (1991–2015). Vi är också det land där minskningen av den totala beskattningen av hushållens kapitalägande varit störst. Figur 15 Förändring av förmögenhetsrelaterade skatter 1991–2015, procent av BNP Källa: SNS (2018), Kapitalbeskattningens förutsättningar. behöver göra en större skattereform. Dels behöver det samlade skatteuttaget öka, dels behöver skatteuttaget fördelas mer rättvist. Ett bärande inslag i en sådan skattereform bör vara en höjning av de förmögenhetsrelaterade skatterna. anser att såväl förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt som en fastighetsskatt som baseras på bostädernas värde bör införas. Vi kommer att återkomma med utformningen av dessa i samband med vår budgetmotion . 11.4.2 Skatt på kapitalinkomster Kapitalinkomster genereras av kapitalinnehav och består främst av ränteinkomster, aktieutdelning och kapitalvinster (reavinster). Till kapitalinkomsterna brukar man också inräkna företagens vinster. Beskattningen av dessa behandlades ovan i avsnittet om företagsskattefrågor. Som tidigare nämnts har sedan skattereformen 1991 ett dualt skattesystem. Med detta menas att arbetsinkomster och inkomster från kapital beskattas separat. Den generella skattesatsen för kapitalinkomster är , men flera undantag finns. Avkastning och utdelning på aktier i onoterade bolag beskattas . Aktiva delägare i fåmansbolag skattar på utdelningar, upp till ett särskilt gränsbelopp, och kapitalvinsten vid försäljning av privatbostäder beskattas . införde regeringen en ny sparform, investeringssparkonto (ISK), som beskattas på ett särskilt sätt. Kapitalet på ISK schablonbeskattas i stället för att beskattas baserat på utdelning eller kapitalvinst. Beskattningen av ISK är förmånlig, i synnerhet när statslåneräntan är låg. Internationella jämförelser av kapitalinkomstbeskattning är svåra av flera skäl. I många länder aggregeras kapitalinkomster med andra inkomster och beskattas som personlig inkomst. Detta leder till att skattesatsen kan vara högre än den svenska, men eftersom grundavdrag är vanliga och skatteuttaget ofta beror på innehavstid kan den effektiva beskattningen bli lägre än den svenska. I figuren nedan visas skillnaden mellan den högsta marginalskatten på arbetsinkomster och kapitalvinst i börsnoterade bolag. Som framgår av figuren sticker ut genom att ha hög marginalskatt på höga arbetsinkomster i relation till den högsta marginalskatten på kapitalvinster från börsnoterade företag. utmärker sig också från flera länder genom att kapitalvinster beskattas med samma skattesats från första kronan. Figur 16 Differens i högsta marginalskatt på arbetsinkomst och vinst i börsnoterat företag Källa: SNS (2018), Kapitalbeskattningens förutsättningar. I avsnitt 4.3 kunde vi konstatera att ökade kapitalinkomster ligger bakom mycket av den ökande ojämlikheten, och vi kunde också se att kapitalinkomsterna är starkt koncentrerade till de allra rikaste i samhället. Av rättviseskäl och offentligfinansiella skäl föreslår att skatten på höga kapitalinkomster från kapitalvinster och utdelningar höjs och görs progressiv. I höstens budgetmotion återkommer vi med den konkreta utformningen. Ett annat område som behöver reformeras är ränteavdragen (eller egentligen avdrag för underskott av kapital). Ränteutgifter ingår i kapitalförluster. Kapitalförluster får kvittas mot kapitalinkomster och kapitalvinster. Avdragsrätten för ränteutgifter gäller för alla typer av lån, både blancolån och bostadslån. Den som har kapitalutgifter (inkl. ränteutgifter) som överstiger kapitalinkomsterna kan få skattereduktion på av räntebeloppet. För ränteutgifter kan avdrag göras . För den del av ränteutgifterna som överstiger får avdrag göras . Den stora delen av underskott av kapital utgörs av räntor på bostadslån. Ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna. Ränteavdragen har därtill en tveksam fördelningsprofil. Figuren nedan visar hur ränteavdragen fördelar sig efter inkomstdeciler. Den tiondel av hushållen som har de högsta inkomsterna erhåller större ränteavdrag än de av hushållen i den andra änden av inkomstfördelningen. Figur 17 Ränteavdrag, tkr, medelvärde för decil baserad på disp. Källa: SCB. Av flera skäl anser att ränteavdragen bör trappas ned. Dels för att motverka stigande bostadspriser och för att minska hushållens skuldsättning. Ränteavdragen har därtill en dålig fördelningspolitisk profil och är kostsamma för statsbudgeten. avser också att lägga fram ett förslag på ett tak för underlaget för ränteavdragen. Klimatförändringen är ett akut hot för människans framtida livsmöjligheter. I kapitel 8 redovisas vår syn på en omställning för klimat och ekologiskt hållbar utveckling. För att genomföra omställningen måste det offentliga göra det möjligt för individer att göra klimatvänliga och hållbara val. För klimatomställningen kommer det att krävas stora investeringar i infrastruktur, förnybar energi, energieffektivisering och andra utsläppsminskande åtgärder. Principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan har länge varit och bör fortsatt vara ett riktmärke i den svenska miljö- och klimatpolitiken. Utsläppspriset ger en tydlig styrande signal till alla aktörer och gör det mer lönsamt att investera i åtgärder som minskar utsläppen. Koldioxidskatten är ett centralt styrmedel i vår nationella klimatpolitik. Klimatskadliga subventioner i form av undantag i koldioxidbeskattning för verksamheter utanför handelssystemet bör därför fasas ut. Beskattning av drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Men den är också ett exempel på ett trubbigt verktyg som inte gör skillnad på höginkomsttagare med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygd utan tillgång till alternativ till bilen. anser det angeläget att träffsäkra styrmedel utformas för att minska klyftor mellan stad och landsbygd och att det vid behov införs kompensatoriska åtgärder för att beakta rättviseperspektivet när t.ex. skatter ger negativa fördelningseffekter. För att möta en ökad elektrifiering av vägtrafiken med stärkt regional rättvisa anser vi det angeläget att arbetet med en reform av vägtrafikbeskattning redan nu inleds. För att ska uppnå fossilfria transporter krävs skarpare styrmedel där även skatter ingår. Klimatsmarta resor med cykel, kollektivtrafik och järnväg måste göras ekonomiskt attraktiva för resenären och godstransporter på järnväg och med sjöfart stimuleras ekonomiskt för transportköparna. Även för att våra nationella miljömål ska uppnås krävs ytterligare styrmedel där även beskattning ingår. Dessa bör inriktas för att minska belastningen för våra ekosystem och skapa ekologiskt hållbara näringar. [1] KI, Konjunkturläget, . [2] (2015), In It Together – Why Less Inequality Benefits All. Jämförelseåren i studien är 1985 och 2013 (eller då data finns tillgängliga). [3] SNS (2018), , Kapitalbeskattningens förutsättningar. [4] Ownershift (2019), Vem äger ?. [5] SCB. [6] SNS (2018), , Kapitalbeskattningens förutsättningar. [7] Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Om Gini-koefficienten antar värdet 1, betyder det att 1 person (i ) äger av den sammanlagda förmögenheten. [8] Ownershift (2019), Vem äger ?. [9] SKL, Ekonomirapporten och VP17. [10] Ibid. [11] (2015), In It Together – Why Less Inequality Benefits All. [12] Cingano, F. (2014), Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth. Social, Employment and Migration Working Papers No. [13] Ostry, J. D., A. G. Tsangarides (2014), Redistribution, Inequality, and Growth, IMF Staff Discussion Note. [14] Verbist, G & Figari, F (2014), The Redistributive Effect and Progressivity of : An International Comparison across Union, Euromod Working Paper No. [15] Studien omfattar de 15 länder som ingick i EU 1998. [16] KI, Konjunkturläget, . [17] Kommunalarbetaren , Så vill LO få bättre sjukförsäkring. [18] Pensionssveket – En rapport om ett ohållbart pensionssystem, Katalys 2017. [19] Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018, s. 67. [20] . [21] Avser vecka 2018. . [22] (2017), lagrådsremiss: Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. [23] SNS (2018), Kapitalbeskattningens förutsättningar.