mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — När det lönar sig att arbeta blir det tydligt att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra. Problemen som står i vägen för att ska nå full sysselsättning skiljer sig . var alliansregeringens viktigaste uppgift att bryta det breda utanförskap som drabbade människor som förtidspensionerades och sjukskrevs bort från arbetsmarknaden. För att bryta den negativa utvecklingen krävdes genomgripande strukturreformer som ökade arbetsutbudet, förstärkte möjligheterna till återgång i arbete och gjorde det mer lönsamt att arbeta. Som ett resultat av Alliansens reformer minskade utanförskapet med en fjärdedel. har utmaningen skiftat och det är främst utomeuropeiskt födda och personer med lägre utbildning som hamnar utanför. Trots av högkonjunktur är arbetslösheten nu tillbaka på samma nivåer som . Löfvenregeringens mål om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet kommer inte att nås. I stället har halkat ner till 24:e plats i EU när det gäller låg arbetslöshet. är det helt avgörande att politiken genomför nödvändiga reformer för att förhindra att människor hamnar i långvarigt bidragsberoende. och tog viktiga steg i budgeten genom att bland annat sänka skatten på inkomster, så att det lönar sig bättre att gå från bidrag till jobb – men det räcker inte, mer måste till. Detta blir särskilt viktigt om konjunkturen nu vänder nedåt. Att företag väljer att etablera sig i och att de företag som är etablerade här har tillgång till kapital och kompetens är avgörande för vårt välstånd. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i – något som skattereform ska ta fasta på. Dessutom ska det vara möjligt för fler att bygga upp ett eget kapital genom sparande. Svenska företag vittnar om problem med rekrytering och tillgång till kapital i framför allt tidiga faser. ska underlätta investeringar i och rekryteringar till företag i . Det finns dock en stor oro för att tappar som investeringsland. Vi har en regering som drivit en av största banker ur landet, som har velat införa en exitskatt för den som vill ta ut sitt kapital ur landet och som vill försvåra för flyget till och från . Elbrist riskerar att hota företagsexpansioner. Oron för att tappar som investeringsland är påtaglig. Många steg behöver tas för att stärka som tillväxtland. I förslaget till budget från regeringen lyser dock reformerna inom det här området med sin frånvaro. Det är absolut positivt att värnskatten avskaffas men de positiva effekterna kommer att utraderas av att regeringen exempelvis inför friår och familjeveckor. Många av de förslag som förs fram i övrigt missar även att lösa svensk tillväxts stora problem, nämligen kompetensförsörjning samt behovet av ökad produktivitet och investeringsvilja. står också inför lågkonjunktur, och det är nu hög tid att stärka den svenska ekonomin så att vi kan möta en svagare ekonomi så starkt som möjligt. 6.2.1 Sänkt skatt på jobb och företagande vill skapa ett gott företagsklimat i allmänhet, och ett mycket gott små- och nyföretagarklimat i synnerhet. ska kunna dra nytta av de möjligheter som globaliseringen ger och möta de utmaningar globaliseringen ställer oss inför. Fyra av fem nya jobb skapas i små och medelstora företag. Att de ges goda förutsättningar att starta, verka och växa är helt avgörande för att fler ska få ett jobb att gå till. Villkoren för företag som verkar i måste vara konkurrenskraftiga jämfört med villkoren i andra länder. Alliansregeringen förbättrade tillväxtförutsättningarna avsevärt. Bolagsskatten och socialavgifterna sänktes och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Den rödgröna regeringens politik har däremot gått i motsatt riktning, med höjda kostnader på arbete och ökat regelkrångel. För att stimulera tillväxten krävs i stället att villkoren för att starta, driva och utveckla företag kontinuerligt förbättras. Budgeten innebar sänkt skatt för alla som arbetar, att färre betalar statlig inkomstskatt – utbildning och ansträngning ska löna sig. Dessutom underlättas entreprenörers generationsskiften. fortsätter nu arbetet med att förbättra drivkrafterna till utbildning, arbete, entreprenörskap och företagande. I den här budgetmotionen tas de första stegen i att förverkliga skattereform. Ökade drivkrafter till arbete med jobbskatteavdrag vill fortsätta sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det är rätt: det ökar sysselsättningen, och vi gör det för att det är rättvist: ansträngning ska löna sig. De samlade skatterna i är fortsatt höga för personer med låga inkomster; för ensamstående är de bland de högsta inom . Skatterna behöver därför bli lägre särskilt för dem med låga inkomster. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är viktig för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. Jobbskatteavdraget har bland annat utvärderats av och resultaten indikerar att sysselsättningseffekterna av reformen är betydande. Lägre skatt på arbetsinkomster ökar därtill individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. föreslår en förstärkning av jobbskatteavdraget som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men som blir särskilt märkbar för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. Alla som tjänar får en skattesänkning som motsvarar . Tillsammans med det steg vi tog med M‑ och KD-budgeten skulle det innebära att alla löntagare i får mer i plånboken . ”Hälften kvar” ska gälla för alla En viktig del i att öka tillväxten är att fler ska jobba mer, och att fler ska utbilda sig för att kunna ta högkvalificerade jobb. Det är avgörande för en fortsatt tillväxt och för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Utan flit, utbildning och entreprenörskap skapas inga högkvalificerade jobb. I förlängningen krävs det också att fler människor arbetar fler timmar för att finansiera välfärden. Höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och att arbeta mer. Att värnskatten nu avskaffas är välkommet men det behöver göras mer för att ”hälften kvar” ska vara en princip som gäller alla. betalar stora grupper mer än hälften av löneökning i skatt och det vill ändra på. Därför föreslår vi i denna budgetmotion att nivån på var den statliga inkomstskatten börjar, trappas ned med en procent . Det är ett första steg inom ramen för skattereform så att den som betalar en genomsnittlig skattesats inte ska betala mer än hälften av en löneökning i skatt. Underlätta för investeringsbolag att etablera sig i har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från resten av världen och vi har en av de största riskkapitalsektorerna i världen, framförallt när det gäller it och life science. av kapitalet till svenska riskkapitalfonder är utländskt vilket gör att fonderna ger svenska företag tillgång till kapital på ett sätt som annars inte hade varit möjligt. Det möjliggör för dem att växa och anställa. Det finns dock fortfarande mycket att göra och skulle i högre grad kunna utnyttja de konkurrensfördelar vi har. Bland annat är investeringarna i i genomsnitt mindre än i andra länder, vilket försvårar för företag att växa när de nått en viss storlek. förläggs vissa svenska fonder till andra länder. Det görs bland annat av legala skäl för att kunna få investeringar från vissa utländska investerare. För att möjliggöra att fler investeringsbolag förläggs till vill att en modell med associationsrättsliga fonder införs i . En annan kritisk faktor för att möjliggöra investeringar till är tillgången på kompetens. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte vara möjligt att all den kompetensen ska utbildas i . Då krävs det att är ett attraktivt land för högutbildade personer att flytta till. Att har världens högsta marginalskatter på höga inkomster blir då ett problem. vill sänka skatterna på arbete generellt, men för att kunna gå snabbt fram vill vi också göra expertskatten mer konkurrenskraftig och mer i linje med liknande länder, såsom . Drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna att stå utanför arbetsmarknaden. Om en arbetstagare är sjuk eller av andra skäl inte kan arbeta ska det finnas ett trygghetssystem som fungerar. Men för den som kan arbeta ska det alltid vara lönsamt att ta ett jobb och bidra till det gemensamma. vill se starka drivkrafter att arbeta, med lägre skatt på arbetsinkomster och bidrags- och transfereringssystem som främjar arbetslinjen. Den mest betydande uppgiften på svensk arbetsmarknad är att bryta det utanförskap och det bidragsberoende som drabbar människor som står långt ifrån arbetsmarknaden och som har svårt att komma in. Ett viktigt steg för att stärka arbetslinjen är därför att reformera systemet för försörjningsstöd. Det behövs tydliga krav på aktivitet och motprestation för att få bidrag. Ett grundläggande krav på den som uppbär försörjningsstöd på grund av arbetslöshet är att den arbetssökande aktivt söker jobb och står till arbetsmarknadens förfogande. Allt fler av de som inte jobbar får nu sin försörjning från andra system än arbetslöshetsförsäkringen. Därför krävs en större bidragsreform som tar ett helhetsgrepp kring bidragssystemen för att stärka arbetslinjen också i försörjningsstödet och etableringsersättningen. ser behovet av en bidragsreform som inkluderar ett bidragstak för att förhindra att bidrag kan staplas på varandra så att det inte lönar sig att gå från bidrag till arbete, och regler om kvalificering in i bidragssystemen för de som kommer till . En sådan bidragsreform bör dessutom innehålla en reformering av a‑kassan och aktivitetsstödet. Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Höjningen av arbetslöshetsförsäkringen som den förra regeringen genomförde 2016 har en motsatt effekt. En tidig hög ersättning riskerar att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. bedömer att den regeringens höjning leder till 27 000 färre jobb. Det är viktigt att värna a‑kassans roll som omställningsförsäkring och vill därför att utformningen av arbetslöshetsförsäkringen reformeras så att taknivåer och avtrappning tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår att antalet ersättningsdagar med a‑kassa begränsas till , eller . Nivån på taket i a‑kassan, samt ersättningens avtrappning, bör fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en högre nivå jämfört med den nivå som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår att aktivitetsstödet upphör vid arbetslöshet längre än så att fler arbetslösa än möter en avtrappning. Ersättningen vid arbetslöshet påverkar de arbetslösas drivkrafter för arbete. Det är därför önskvärt med en avtrappning av ersättningen relaterat till arbetslöshetstidens längd. är det dock många arbetslösa som inte möter en sådan avtrappning. Personer som varit kvalificerade för a‑kassa får, om de är arbetslösa när ersättningsdagarna tagit slut, i stället aktivitetsstöd om de deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. För de personer som uppfyller villkoren i a‑kassan är ersättningsnivåerna i aktivitetsstödet desamma som i a‑kassan. Detta innebär att många personer kan vara arbetslösa med bibehållen ersättningsnivå. För att förstärka drivkrafterna behöver därför möjligheten till ersättningar som överstiger försörjningsstödet begränsas. Den här typen av reformer, som syftar till att tidsbegränsa de högre ersättningarna för arbetslösa personer med arbetsförmåga, har varit en viktig komponent i andra länder som har reformerat sina arbetsmarknader. Det mest framgångsrika exemplet är de tyska Hartzreformerna som genomfördes . 6.2.3 Bättre fungerande arbetsmarknad Svensk arbetsmarknad präglas av stora matchningsproblem. som många har svårt att få jobb larmar företag om enorma rekryteringsproblem. Detta hämmar både ekonomisk utveckling och jobbskapande som utanförskap permanentas för personer som aldrig får chansen att visa vad de går för på arbetsmarknaden. Locka fler talanger till Svenska företag vittnar om problem med rekrytering och tillgång till kapital i framför allt tidiga faser. Därför är det centralt att se över hur investeringar och företagande kan löna sig bättre i . För snabbväxande globala bolag krävs också bättre villkor för internationella rekryteringar. Därför vill se över hur bättre regler för personaloptioner i tillväxtföretag kan införas. Vi vill dessutom se över systemet för arbetskraftsinvandring för att förenkla och snabba på internationella rekryteringar. kan stoltsera med stora exportföretag, innovativa startups och framgångsrika it-bolag. Vårt välstånd kommer att bygga på att fler företag kan rekrytera och behålla högkvalificerad arbetskraft från både och andra länder. Statistik från visar att sju av tio företag som vill växa i hindras på grund av kompetensbrist. Den bilden bekräftas av Arbetsförmedlingen, som pekat på en alltmer utbredd brist på kvalificerad arbetskraft. vill bland annat sätta stopp för kompetensutvisningar och se ett talangvisum för högkvalificerad arbetskraft. Inte minst behöver handläggningstiderna hos kortas när det gäller människor som kommit hit för att arbeta. Det är bra att Arbetsförmedlingen nu ska göras om. menar att det behövs en mindre och vassare myndighet som fokuserar på att rusta långtidsarbetslösa för jobb och att andra aktörer, som är bättre på det, spelar en större roll när det gäller matchningen. Det är också naturligt att effektivisera Arbetsförmedlingens resurser. En omstrukturering av Arbetsförmedlingen är dock ett komplicerat arbete, särskilt när det finns stor sannolikhet att är på väg in i en lågkonjunktur. Att regeringen och stödpartierna tycks oeniga kring hur omstruktureringen ska ske är mycket oroande. Det måste alltid finnas service nära medborgarna. Ogenomtänkta förändringar som genomförs utan att nya system finns på plats riskerar inte bara att slå mot de som använder Arbetsförmedlingens tjänster utan riskerar även att vältra över ett stort ansvar på kommuner som får ta smällen ekonomiskt. Statens insatser bör fokusera på dem som har svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med god chans att på egen hand få ett jobb kan därmed reduceras, och arbetsmarknadspolitiken kan vässas och riktas mot de som har störst behov. behöver kopplingen mellan utbildning och arbete stärkas. Nästan var sjätte elev som lämnar årskurs nio gör det utan fullständiga betyg. Det är ungdomar som är födda i och har gått i svensk skola hela sitt liv, men det är även nyanlända som bara gått ett par eller inga år alls i svensk grundskola. Totalt handlar det om nästan 19 000 elever , och andelen har ökat . Elever som inte har gymnasiebehörighet hamnar på gymnasiets introduktionsprogram. Nyanlända ungdomar får oftast gå språkintroduktion som är det snabbast växande gymnasieprogrammet. Introduktionsprogrammen har stora problem med att lyckas ge eleverna gymnasiebehörighet. En utvärdering från visar att av eleverna har gått vidare till ett nationellt gymnasieprogram efter att de började på språkintroduktion. Nästan hälften hade slutat gå på gymnasiet helt och hållet. Svensk gymnasieutbildning ska inte vara en återvändsgränd. Den ska leda till arbete eller vidare utbildning. Kopplingen mellan utbildning och arbete behöver stärkas. Vi vill inrätta en yrkesskola som alla gymnasieprogram ska kunna erbjuda högskolebehörighet. Vi vill dessutom öka antalet yrkescollege och lärlingsutbildningar samt utveckla studie- och yrkesvägledningen. 6.2.4 Bättre fungerande bostadsmarknad När jobbskapandet blir allt mer koncentrerat geografiskt är en välfungerande bostadsmarknad central. Människor behöver kunna flytta dit jobben finns och företagen behöver kunna få tag på kompetens oavsett var de är etablerade. Stela mark- och byggregler, en dysfunktionell hyresmarknad och skatteregler som missgynnar rörlighet hämmar tillgången på bostäder och håller också tillbaka tillväxten. är i stort behov av bostadspolitiska reformer, i synnerhet eftersom regeringen under förra mandatperioden varit mycket obenägen att genomföra de förändringar som krävs. Behovet av reformer har fått stå tillbaka för en återgång till statliga subventioner, trots att dessa varken efterfrågats eller används i någon större omfattning. Sanningen är att den svenska bostadsmarknaden är dysfunktionell, varför utmaningarna är många både på kort och på lång sikt. Dels bör det befintliga beståndet nyttjas bättre, dels krävs åtgärder som ger ett ökat byggande. En seriös bostadspolitik behöver utgå från människors olika behov och önskemål samt vara transparent och strukturellt hållbar på lång sikt. Eftersom nyproduktionen utgör av det totala bostadsbeståndet krävs betydligt mer än en fortsatt hög byggtakt. Alla olika aspekter av bostadspolitiken bör tas upp för en seriös diskussion. vill därför nå en bred politisk överenskommelse över blockgränsen, med utgångspunkt i att systemet delvis behöver förändras i grunden. Rörligheten i det befintliga beståndet behöver öka, produktionskostnaderna behöver minska, planprocesser och överklagandeprocesser behöver bli kortare och vägarna in till det ägda boendet behöver bli fler. Flyttskatterna bör ses över i stort och ett första steg är att se över systemet med uppskov efter försäljning av bostäder. I synnerhet behövs reformer som möjliggör för hushåll med låga inkomster att, på ett acceptabelt avstånd från arbetsmöjligheter, finna bostad till ett åtkomligt pris eller hyresnivå. Det krävs om vi ska kunna minska riskerna för hemlöshet, främja integrationen, förbättra förutsättningarna för fler att få arbete och för att fler unga ska kunna flytta hemifrån för att studera. En välfungerande bostadspolitik är därför avgörande för ett sammanhållet . behöver hushållens fortfarande snabbt ökande skuldsättning motverkas för att värna finansiell stabilitet och makrostabilitet. vill att alla ska våga drömma om att kunna äga sin egen bostad och att inte bara några ska ha möjlighet att förverkliga den drömmen. Bolånetaket infördes innan regeringen hade möjlighet att införa amorteringskrav – och behovet av bolånetak är mindre sedan amorteringskrav både införts och skärpts. För att underlätta för unga att komma in på såväl bostads- som arbetsmarknaden vill höja bolånetaket, från . Det innebär att kravet på kontantinsats minskar med en tredjedel. Det spelar särskilt stor roll för unga som vill köpa bostad i större städer där priserna är höga. 6.3 En skola där fler lär sig mer I leder klassrummen än en gång till klassresor. Där är kraven större, förväntningarna högre och skoldagarna längre. För dagens fördelningspolitik heter inte bidrag, utan kunskap. Vi behöver ta vara på alla barns begåvning. I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Dina möjligheter ska inte begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Vi ska ge alla – inte minst de barn som fått en tuffare start – en chans att lyckas. Få saker spelar större roll för detta än skolan. En skola med höga ambitioner för alla är också förutsättningen för som kunskapsnation. ska ha en jämlik skola som fokuserar på kunskap, prioriterar ordning och reda samt sätter den enskilda elevens resultat och ansträngningar i centrum. Skolan ska präglas av höga förväntningar och tydliga krav. Varje elev ska ges rätt förutsättningar att nå kunskapsmålen. Alla ska kunna känna sig trygga i klassrummet, på skolgården och i korridorerna. Så är det inte . Det finns skolor i där färre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. Dessa elever löper ökad risk att hamna i utanförskap och drabbas av sociala problem senare i livet. kan inte ha en skola som är bäst för dem som klarar sig ändå. En av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap är därför att höja kunskapsresultaten i svensk skola. Genom att stärka skolan lägger vi grunden för en hoppfull framtid för fler. behöver en utbildningskedja som håller ihop: från förskola och skola till gymnasium och högre utbildning. 6.3.1 Stärk skolans kunskapsuppdrag Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Föräldrarna ska veta att när barnen kommer hem från skolan har de lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som krävs för att de ska kunna leva upp till dem. Skolan ska också ge bildning och kunskap för livet – inte bara arbetslivet – oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Målet för skolan bör vara att ska ligga på topp tio i PISA-mätningarna. För att nå dit vill vi öka antalet undervisningstimmar, införa fler karriärlärartjänster och tillföra mer resurser till utsatta skolor och svaga elever. Dessutom vill vi reformera lärarutbildningen med ökat fokus på kunskap och inlärning. Många nyanlända barn har haft sin allra första skoldag runtom i . Deras väg in i det svenska samhället kommer i stor utsträckning att gå genom skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar när antalet nyanlända elever ökar snabbt som skolresultaten är för låga. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolsystem. Som ett resultat av Alliansens politik har skolresultaten vänt uppåt efter en lång tids nedgång, men det är inte tillräckligt. Den akuta lärarbristen är ett av de största hoten mot möjligheten att stärka elevernas kunskaper i skolan. Enligt senaste prognos kommer det saknas 80 000 lärare i . För att lösa detta vill förbättra villkoren och locka fler till yrket. Kvaliteten på lärarutbildningen måste förbättras. Staten behöver ta ännu större ansvar för att säkra kompetensförsörjningen till våra skolor. 6.3.2 Skolan ska vara bäst för dem som behöver den mest Skickliga lärare ska ha bra betalt. lärare ska därför känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även goda möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. och budget innebar en utbyggnad av antalet karriärtjänster. vill fortsätta bygga ut antalet karriärtjänster i utanförskapsområden. Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna från administrativt arbete så att de kan fokusera på kärnverksamheten – undervisningen. Arbetsuppgifterna handlar om att organisera nationella prov, boka lokaler, planera in föräldrasamtal, frånvaroadministration med mera. Detta är en positiv utveckling som bidrar till att uppvärdera läraryrket. I utanförskapsområden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. Undervisningen kräver mer tid och det finns fler elever med sociala problem som kräver extra mycket samverkan mellan elevhälsa, föräldrarna och andra myndigheter. har hörsammat många skolors och kommuners önskan om en mer stabil och långsiktig finansiering där de själva får bestämma hur de ska fördela sina medel, utifrån lokala behov. höjer därför anslagen till landets kommuner rejält så att mer pengar kan gå till skolan och styras dit behoven är som störst.