mot · H702614 · 2019-09-27 00:00:00 — En konkurrenskraftig svensk sjöfart 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 vision för en konkurrenskraftig svensk sjöfart 3 Svensk sjöfarts betydelse 4 Sjöfartens historiska betydelse 5 Konkurrens inom sjöfarten 6 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig sjöfart 6.1 Inrätta ett sjöfartsråd 6.3 Ta bort farledsavgifter och se över lotsavgifter 7 Internationellt och europeiskt samarbete 8 Svensk sjöfart i och på den inre marknaden 9 Stärkt infrastruktur för svensk sjöfart 9.2 Pråmtrafik, en lastbil på vattnet 9.3 Slussar och jordskredssäkring 9.5 Kollektivtrafik på vatten 10 Trygg och säker sjöfart 10.5 Utmärkning av sjökort 11 Sjöfart med miljö i fokus 12 Forskning, innovation och utbildning för framtidens sjöfart 13 Kultur inom svensk sjöfart 13.2 Förmåner för K-märkta fartyg 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett sjöfartsråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort farledsavgifter från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort kostnader för isbrytning från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsavgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över roll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler fartyg bör ges möjlighet att omfattas av tonnageskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stämpelskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka i internationella samarbeten som berör sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strukturfonder som används till europeiska sjöprojekt endast ska stimulera reell tillväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska sjöprojekt lanseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa europafördraget enligt artikel 69 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa Europafördraget enligt artikel 5 i protokollet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör göra en översyn av trafikflöden i hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra farledsfördjupning i hamn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en farledsfördjupning vid Malmporten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om pråmtrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda arbetet med byggnation av slussar och jordskredssäkring av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsverksamheten på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kollektivtrafiken på vatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet säkerhetsklassade torrhamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fjärrlotsnavigering av fartyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fler alkobommar i hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utmärkningen av sjökort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koldioxidläckage ska tas med i beräkningarna i nya miljöförslag som berör sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöregler som berör sjöfarten som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att NOx-direktivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategisk forskning inom sjöfarten bör prioriteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning bör leda till reell tillväxt och stärkt sjöfartsnäring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad K-märkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmåner för K-märkta fartyg och tillkännager detta för regeringen. 2 vision för en konkurrenskraftig svensk sjöfart ser sjöfartens stora betydelse för hela transportsystemet. Vår strategi för en konkurrenskraftig svensk sjöfart sträcker sig dock inte enbart till fartyg som trafikslag då vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderade och tas med i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. I ett väl fungerande och hållbart samhälle bör förutsättningar skapas för sjöfarten att samverka med övriga trafikslag, oavsett om det gäller leveranser av produkter till en lokal butik på den svenska landsbygden, frakt av fordon till den internationella gruvindustrin, lokala sjötransporter eller internationell passagerartrafik. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner som försvar, sjukvård och polis är i stort behov av båt och fartyg som transportmedel med tillhörande infrastruktur. Utöver sjöfarten och de övriga trafikslagens roll i samhället vill vi även lyfta fram vikten av digital infrastruktur. Digitaliseringen är grundbulten i dagens samhälle och vi menar att även digital informationsöverföring och digital infrastruktur ska planeras och samverka med övriga trafikslag för att generera bästa möjliga samhällsnytta. Vi sverigedemokrater avser att stärka den svenska sjöfartens förutsättningar genom direkta och indirekta satsningar samt genom nya och skärpta lagförslag. I en väl sammanhållen sjöfartspolitik är även it-, infrastruktur- och övriga trafikslag inkluderade. 3 Svensk sjöfarts betydelse Genom vårt geografiska läge utgör i det närmaste en ö uppe i norr. har en enormt lång kuststräcka med över 50 hamnar. Ur ett svenskt perspektiv är detta positivt då frakt med fartyg är det mest effektiva sättet att frakta gods. Att frakta gods på vattnet är även effektivt ur miljösynpunkt och minskar belastningen på vägar och järnvägar. Sjöfarten är därmed mycket viktig, särskilt för industrin och näringslivet i sin helhet då har stor export genom bland annat gruvnäring och skogsindustrin. Den svenska sjöfarten kan delas in i flera olika transportsätt och fartygsbestyckningar, därav genererar detta ett mångfasetterat sätt att transportera gods och passagerare. Oceanfartyg fraktar exempelvis gods långväga ifrån till eller . Dessa fartyg är oftast mycket stora och rymmer mycket gods. Även inlandssjöfarten är av betydelse, men används flitigast i och , där gods transporteras på floder, oftast med pråmar. har till och med satt upp riktlinjer om att av den inhemska trafiken ska utgöras av trafik på vattnet. Inom är det dock av godset som fraktas med fartyg. Det finns en uppsjö av användningsområden för olika fartyg, till exempel kraftfulla isbrytare, gigantiska fraktfartyg till högteknologiska forskningsfartyg. Fraktfartyg som ett enskilt segment har även en uppsjö med olika varianter. Fartyg kan användas och klassificeras i en mängd olika varianter, exempelvis container-, styckegods-, RORO-, ROPAX- och rena . Passagerarfartyg som segment har även en stor roll och kan se väldigt olika ut, bland annat små fartyg som agerar likt en taxi ute i skärgården, till stora kryssningsfartyg som seglar över hela världen. Det finns särskilt många kryssningsfartyg som trafikerar . , och samt och har dagliga avgångar, ibland , där man bland annat kan åka till , , , , och . har av geografiska skäl många städer nära eller runt vatten. Historiskt sett var det enklare att ta sig fram via vattenvägarna. Kollektivtrafiklösningar via vattenvägarna är även smidigt och ekonomiskt. Waxholmsbolaget trafikerar exempelvis en sträcka mellan i norr och Landsort i söder. Det finns även andra transportsätt på svenska vatten. En pråm är ett lastfartyg, vanligen utan egen framdrivningsmaskin, avsedd att bogseras. Pråmen har vanligtvis fartygsskrov och kan vara flatbottnad och plattgattad i både för och akter. Pråmen kan både bogseras eller knuffas och kan förekomma i flod-, insjö- och havstrafik. Pråmen är inte djupgående och kan lasta allt från bulk till container genom exempelvis egen kran, därmed kan pråmen arbeta där det inte finns tillgång till en hamn. 4 Sjöfartens historiska betydelse gick från att vara ett litet, fattigt kungarike i den nordeuropeiska periferin utan större inflytande till att bli en av de viktigaste stormakterna i europeisk politik. I och med till så var vi kanske den mäktigaste staten kring hela . kom dock handeln igång på allvar med i spetsen. hade då sitt säte i och alla expeditioner startade och slutade därmed i den västliga svenska hamnstaden. Handelsresor var inte ovanliga , då dessa expeditioner begav sig ända till där man bytte till sig te, porslin, kryddor och siden. Den svenska sjöfartens riktiga guldålder inleddes dock efter då varvsindustrin fortfarande var i full produktion. hade därmed en av de största varvsindustrierna i världen. ser dock den globala sjöfarten annorlunda ut, särskilt för svensk del gällande konkurrens och handel med varor i allmänhet. Lastbilen och tåget är sjöfartens största konkurrenter. Sjöfarten har dock stora volymfördelar i jämförelse även om det tar att komma fram till slutdestinationen. Fartyg fraktar allt ifrån sten, olja, salt och bilar men även produkter ifrån näthandeln. var det vanligt med styckegods i sjöfarten men för att få en snabbare hantering i hamnarna lastas det mesta numera i containers. De största fartygen lastar cirka 20 000 TEU (20-fots container)[1], jämfört med 1–3 st TEU för en lastbil. Även om sjötransporter utgör grundbulten i svensk industri måste sjöfarten även knyta an de övriga trafikslagen för att generera en heltäckande infrastrukturplanering. är ett exportberoende land med ett exportvärde som motsvarar av BNP[2]. Svensk varuexport består i hög grad av industrivaror, såsom fordon, maskiner och skogsindustriprodukter, som nästan uteslutande fraktas med fartyg, därav sjöfartens betydelse. har även ett stort behov av att importera varor som exempelvis olja, bilar samt el- och teleprodukter. Även tjänsteresor är av stor betydelse för sjöfarten. Oavsett vilka varor och tjänster som transporteras till och från är den grundläggande infrastrukturen viktig. Det är exempelvis inte ovanligt att hamnarna specialiserar sig på en viss sorts gods, men det finns även blandhamnar där all sorts trafik hanteras, exempelvis containers, RORO och styckegods, även passagerare. Handeln som är kopplad till sjöfarten är därmed viktig för att hela det svenska samhället ska kunna fungera optimalt och för att företag ska kunna växa och generera arbetstillfällen. Det har fraktats så mycket gods till och från via sjövägen som det gör . Sjöfarten är därmed både direkt och indirekt en stor arbetsgivare, särskilt gällande de kringliggande verksamheterna som berör svensk industri angående exempelvis forskning och utveckling, reservdelsindustrin och teknikföretag. Det sägs att ett jobb till sjöss genererar fyra jobb i land. Med den vetskapen är det viktigt att arbeta för att stärka sjöfartens möjligheter och öka antalet fartyg med svensk flagg. 5 Konkurrens inom sjöfarten På den globala marknaden, särskilt inom sjöfarten, är det viktigt att konkurrensen sker på likvärdiga villkor, då extra kostnader för frakt och slutligen priset på en produkt generellt är mer viktigt för den enskilde konsumenten, snarare än vilken flagg fartyget har, som skeppat produkten. En snedvriden konkurrens kan därmed uppstå om svenska fartyg tyngs med skatter och avgifter eller andra pålagor som fartyg med annan flagg inte belastas med. Exempel på tidigare snedvridning är att var det enda sjöfartslandet inom EU som saknade systemet för förenklade skatteregler, så kallad tonnageskatt. Införlivandet av svaveldirektivet i bland annat och , det så kallade SECA-området har fått vissa snedvridande effekter. Fartyg som trafikerar svenska vatten och anlöper en hamn betalar farledsavgift, en avgift som bland annat och tar ut. har till skillnad från sänkt sina farledsavgifter för att inte sjöfarten skulle betungas allt för mycket när svaveldirektivet infördes. Även kommande regelverk gällande utsläpp av kväveoxider, NOx, i NECA-området kan bli till en konkurrensnackdel för svenska fartyg. Oavsett intentionen med dessa pålagor och hur dessa påverkar i sin helhet är konkurrensen global. Tyngs den svenska sjöfarten och svensk industri i alltför stor omfattning resulterar detta i både negativt koldioxidläckage och utflaggningar. Den svenskflaggade handelsflottan har minskat drastiskt tillbaka och omfattade endast drygt 100 fartyg . Det är en minskning med . har övriga europeiska handelsflottor ökat . Svensk sjöfart har dock fått större tillväxtmöjligheter i och med att tonnageskatten har införts. Konkurrensmöjligheterna för svensk sjöfart kan uppenbarligen stärkas genom mer rättvisa ekonomiska förutsättningar. 6 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig sjöfart värnar om sjöfarten som transportmedel och ser betydelsen av korrekta ekonomiska styrmedel som inte strider mot europeiska konkurrensregler. Långsiktiga konkurrensneutrala villkor ska gälla, som har till uppgift att skapa en god samsyn mellan marknadens olika parter, både nationellt och internationellt. Den svenska sjöfarten konkurrerar på den globala marknaden och det behöver industrin och politiken förhålla sig till, på både gott och ont. Det viktiga är att trygga svensk sjöfart genom att minimera utflaggningar, förlorade arbetstillfällen och negativ miljöpåverkan. 6.1 Inrätta ett sjöfartsråd För att stärka den långsiktiga konkurrenskraften och säkerställa en positiv utveckling inom den maritima näringen bör det inrättas en samverkansplattform i form av ett sjöfartsråd. Rådet bör ges mandat att ta fram en långsiktig strategi för hela den maritima näringen och rapportera till regeringen. Rådet bör ha en allsidig sammansättning och bestå av bland annat den maritima industrin, fackliga parter och universitet samt forskning-, utbildningsinstitutioner och berörda myndigheter. Även internationell kompetens i form av organisationer kan ingå. Fokus bör vara att stärka svensk sjöfart och generera liknande villkor och förutsättningar som för konkurrerande sjöfartsnationerna samt identifiera tillväxthämmande faktorer inom hela sjöfartsområdet, såväl oceantrafik, kustsjöfart som trafik på de inre vattenvägarna. mål bör vara att ta fram underlag som kan bidra till tillväxt för svensk sjöfart och den maritima industrin, och som kan ligga till grund för beslut på politisk nivå, då underlag och förslag får en större förankring, vilket bidrar till större tydlighet, stabilitet och långsiktighet. En satsning på sjöfarten handlar i ett första skede om att skjuta till extra medel till för att lyfta bort exempelvis kostnader ifrån den svenska sjöfarten gällande bland annat isbrytning och farledsavgifter. I ett andra skede ska möjligheten att anslagsfinansiera hela samt möjligheten att lyfta ut andra kostnadsdrivande verksamheter ifrån utredas; dessa belastar sjöfarten. 6.3 Ta bort farledsavgifter och se över lotsavgifter Sjöfarten som trafikerar betalar så kallade farleds- och lotsavgifter, som i sin tur delvis finansierar verksamheter, bland annat isbrytning i farleder. och är ett par av få länder som tillämpar dessa farledsavgifter. halverade sina farledsavgifter när SECA-direktivet infördes, för att inte kostnaden skulle skena iväg ytterligare för den finska sjöfarten. har istället infört en ny avgiftsmodell, som fått vissa svenska redare att slå bakut på grund av höjningar på på sina redan betungande farledsavgifter. Genom en satsning på får sjöfarten ekonomiska lättnader för att möjliggöra att mer gods transporteras med fartyg. Farledsavgifter och kostnader för isbrytning i svenska vatten bör därmed i ett första skede sänkas eller tas bort. Värt att notera är att enbart kostnader för isbrytningen ligger på 250–beroende på hur mycket is det finns. Även lotsavgifterna behöver ses över då tekniska framsteg möjliggör exempelvis fjärrstyrning. Genom att redare får mer rimliga kostnader, kommer antalet transporter på vattenvägarna att öka. är ett affärsverk som delvis finansieras av farledsavgifter, och dessa avgifter betalas när ett fartyg anlöper en hamn. Utvecklingen inom sjöfarten är dock att fartygen blir större och större för att minska fraktkostnaden per enhet. Med större fartyg blir det färre anlöp och tvingas därmed att höja farledsavgifterna för att få ekonomin att gå ihop. Effekten av höjda avgifter blir att redare som trafikerar hamnar mer frekvent med mindre fartyg får minskad lönsamhet och kan därmed tvingas sluta anlägga svenska hamnar, vilket resulterar i att återigen höjer avgifterna då färre betalar farledsavgifter. Detta är en negativ spiral där färre tvingas betala mer och godset riskerar att lämna sjöfarten för att istället transporteras på exempelvis lastbil. Vi anser att roll och organisation behöver ses över i och med att marknaden förändras, och vår vision är att verket slutligen anslagsfinansieras för att i större omfattning kunna fokusera på att stärka sjöfartens roll. Svensk sjöfart har fått större tillväxtmöjligheter genom förenklade skatteregler i och med tonnageskatten som är införd. Sjöfarten är dock fortsatt hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. Det är därför olyckligt att finansieringen av tonnageskatten delvis tas från sjöfartsstödet eftersom detta motverkar syftet med tonnageskattesystemet. Syftet är att behålla fartyg under svensk flagg och försöka öka antalet fartyg i det svenska registret. Fler svenska fartyg ger utbildningsplatser och genererar fler landbaserade arbeten. Svensk sjöfart är positiv till tonnageskatten men vill se att fler fartyg kan få möjligheten att välja omfattas av den blå skatten. Svenska rederier är i många delar världsledande och ligger långt framme avseende utvecklingen av miljövänliga fartyg. Sjöfarten är i grunden ett klimatsmart transportslag. Det är viktigt att sjöfarten ges möjlighet att bidra till att möta klimatutmaningar och osunda konkurrensförhållanden. Fartygsinvesteringar innebär stora kapitalinvesteringar. Att dessutom utrusta fartyg med miljöteknik som går utöver minimikraven innebär ännu större investeringar. För investering av exempelvis denna typ krävs att lån tas upp i lämpliga kreditinstitut, vilka i sin tur kräver en säkerhet. Denna säkerhet garanteras genom pantbrev. Vid utfärdande av pantbrev utgår i en särskild stämpelskatt på av inteckningsbeloppet. I och med att fartygsinvesteringar kan uppgå till och i vissa fall miljardbelopp blir även stämpelskatten en betydande kostnad. Det kan bli dyrare för svenska rederier som vill ligga i framkant och utrusta sina fartyg med ny klimat- och miljöteknik som går utöver dagens lagstiftning. Rederier som vill investera i ytterligare miljöteknik ombord erhåller därmed en högre kostnad för stämpelskatt. Flertalet länder har därmed avvecklat stämpelskatten i syfte att öka inflaggningen, då man har noterat att stämpelskatten motverkar att fartyg kommer in under deras tonnageskattesystem och därmed minskar de samlade skatteintäkterna. För att öka incitamentet, få fler svenskflaggade fartyg och en renare flotta än vad lagstiftningen kräver bör man se över regelverket med stämpelskatt för fartyg. ta bort farledsavgifter ifrån sjöfarten ta bort kostnader för isbrytning ifrån sjöfarten att fler fartyg kan omfattas av tonnageskatt se över stämpelskatten för sjöfarten. 7 Internationellt och europeiskt samarbete ser betydelsen av att skapa rätt förutsättningar för att svenska företag ska kunna ta vara på de globala möjligheterna gällande bland annat samarbete, handel, tillväxt och hållbarhet, inte minst inom EU:s inre marknad, men även att ser och svenska företag som viktiga handelspartners med likvärdiga konkurrensvillkor. Genom sunda europeiska konkurrensförhållanden och att EU i sin tur styr internationella avtal i positiv riktning för den europeiska industrin, kommer detta att generera långsiktig ekonomisk stabilitet både i och i . Genom att ytterligare lyfter fram den svenska sjöfartens betydelse gällande kompetensförsörjning, arbetsvillkor, miljö, forskning och utveckling anser vi att detta gynnar i sin helhet och som handelspartner i . Sjöfarten är ett prioriterat område gällande internationella samarbeten och sjöfartsorganisationer som IMO (), som är en mellanstatlig rådgivande sjöfartsorganisation och lyder under FN, har fördelar. IMO arbetar med olika frågor som berör internationella sjöfartsfrågor, som exempel att inrätta och anta bestämmelser om ruttsystem. Det är positivt för och för sjöfartens företrädare att fortsättningsvis verka för internationella samarbeten som berör sjöfarten. att är delaktig i internationella samarbeten gällande sjöfart. 8 Svensk sjöfart i och på den inre marknaden ser betydelsen av att ta vara på den inre marknaden inom EU och behovet av långsiktiga reella tillväxtåtgärder, innovation, hållbarhet, kompetensförsörjning och handel. Europeiska kommissionen kan förvisso i viss mån ha goda intentioner angående mål gällande exempelvis den europeiska och svenska sjöfartsindustrin, men dessa mål kan nås på olika sätt. Mål för den europeiska industrin i sin helhet ska vara konkreta, realistiska och ekonomiskt förankrade, detta för att generera en långsiktig trovärdighet, både mot investerare, men även mot EU-medborgare, dessvärre har vi dock återkommande sett motsatsen. Kommissionens förslag gällande ständigt ökade kostnader är negativt. ökas EU-budgeten i vissa delar med som berör bland annat infrastruktur[3]. Skenande kostnader som dessa och att som nettogivare drar sig ur EU kommer att bli ytterst problematiskt gällande kommande budgetar och inför reella satsningar inom exempelvis sjöfartsindustrin. Budgethöjningar på som exempelvis berör sjöfartsindustrin är orimliga och oproportionerliga. Det strider mot proportionalitetsprincipen och bör stoppas. Det finns även en otydlighet i hur dessa förslag ska behandlas i . bör följa Europafördraget artikel 69 och artikel 5 i protokollet, som beskriver mer utförligt hur Europafördraget ska tolkas, vid tolkning av subsidiaritetsprövning. att är en del i internationella samarbeten som berör sjöfarten att strukturfonder som används till europeiska sjöprojekt endast ska stimulera reell tillväxt att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska sjöprojekt lanseras att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa Europafördraget enligt artikel 69 att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör sjöfarten ska följa Europafördraget enligt artikel 5 i protokollet.