mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — vill underlätta byggandet av studentbostäder genom att utöka det statliga stimulansbidraget till kommunerna. Ett levande har en väl fungerande stad och landsbygd. Vi ser därför med oro på hur landsbygden har varit nedprioriterad i allt fler beslut. Landsbygden har inte fått ta tillräcklig del av samhällets satsningar på infrastruktur, vilket har resulterat i att nödvändigt underhåll och investeringar skjutits och lett till en enorm underhållsskuld. vill att alla ska kunna lita på att tågen går , att vägarna håller hög kvalitet, att postservice och it kommer alla till del samt att landets infrastruktur utvecklas och underhålls effektivt. Vi har dock inget ideologiskt perspektiv på trafikslag och lösningar, utan fokuserar på behoven. Olika lösningar behövs för olika situationer, och förutsättningarna skiljer sig stort mellan norr och söder, storstad och landsbygd. Vi ser positivt på de olika trafikslagen och dessas syfte att tillgodose både medborgares och näringslivets behov av resor och transporter. strategi för en heltäckande infrastruktursatsning omfattar därför såväl järnväg, flyg, väg och sjöfart som informationsteknik. De olika trafikslagen och infrastrukturerna relaterar inbördes till varandra och bör därför vara inkluderade i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. I ett väl fungerande och hållbart samhälle bör det skapas rätt förutsättningar för att alla trafikslag ska kunna samverka optimalt, oavsett om vi talar om leveranser av produkter till en lokal butik på den svenska landsbygden, frakt av fordon till den internationella gruvindustrin eller internationell passagerartrafik. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner som exempelvis försvar, sjukvård och polis är i stort behov av alla trafikslag med tillhörande infrastruktur. Utöver de olika trafikslagens roll i samhället vill vi även lyfta fram vikten av god digital infrastruktur. Digitaliseringen är grundbulten i dagens samhälle, och vi menar att även digital informationsöverföring och digital infrastruktur ska planeras och samverka med övriga trafikslag för att generera bästa möjliga samhällsnytta. 12.2.1 En järnväg som inte spårar ur Den svenska järnvägen är ryggraden i infrastrukturen för miljontals arbetspendlare och för industrins logistik genom att förse fabriker och företag med råvaror och vidare transportera förädlade produkter. Trots järnvägens stora betydelse för nationen i sin helhet så orsakar järnvägen, på grund av bristande funktionalitet och kraftigt eftersatt underhåll, merkostnader i miljardklassen. Därutöver överskrider efterfrågan, , befintlig kapacitet. Vi menar dessutom att underfinansierade framtida kostsamma projekt i form av höghastighetståg kommer att resultera i ännu mer eftersatt underhåll i den befintliga järnvägen. Vi prioriterar därmed att rusta upp den redan befintliga järnvägsinfrastrukturen. Vi vill införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen. Marknadspotten, som ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. har ett av sämst underhållna kontaktledningssystem och det står för av alla driftsstörningar i infrastrukturen jämfört med i övriga EU-länder. Denna avvikelse påvisar att genomgripande åtgärder är nödvändiga i den befintliga infrastrukturen för att säkerställa tågens elförsörjning och därmed minska driftsstoppen. Därför vill vi som ett första steg stärka upp kontaktledningssystemet för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra fel på kontaktledningssystemet. 12.2.4 Med flyget lyfter är ett till ytan stort, men glesbefolkat land med stort exportberoende. Flyget är därför viktigt ur många hänseenden. Vi ser exempelvis flygets roll i norra där övriga kommunikationer inte alltid är ett gott alternativ. Vi ser även att företag med intressen utspridda över landet, utländska investerare och multinationella företag med filialer i är beroende av flyget för att kunna fortsätta att utveckla sina verksamheter. Flyget är det mest rimliga alternativet för interkontinentala resor, och dagens globaliserade värld kräver goda kommunikationer. Flyget är även en viktig del gällande turism då allt fler människor reser till och från , men för och svenska företag på den internationella marknaden är flyget ovärderligt. 12.2.5 Investeringsstöd till flygplatser Vi ser ett behov för både små och stora flygplatser att bygga ut kapaciteten, för att möjliggöra trafik av större flygplan. För att tillgodose internationella konkurrenskraft behöver vi kunna hantera framtidens trafikvolymer och kommande generationers behov av flyginfrastruktur. Trenden är att trafiken ökar. Konkurrens, nya tekniker och klimathänsyn gör att trafiken till allt större del sker med större flygplan. betydelse som största flygplats är särskilt stor. är ett nav för nationella och internationella affärsresor och utgör därmed ett nav i som tillväxtmotor. Utöver detta är ett nav för turism, forskning och utbildning samt diplomatiska relationer. 12.2.6 Ökad säkerhet inom flyget och särskilt flygindustrin har fått uppleva en ny typ av s.k. ideologisk brottslighet, där förövaren hindrar flyg från att lyfta genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar och gällande säkerhetsrutiner. Vi vill utöka resurserna till polisen på flygplatser. Vi behöver även utforma nya logistiska lösningar och säkerhetslösningar för att underlätta resandet till exempelvis , men även för att ha beredskap att möta nya hinder och krav som kan bli aktuella i samband med att lämnar EU. 12.2.7 Den rätta vägen Det svenska vägnätet är jämte järnvägen ryggraden i svensk ekonomi och dagligt förekommande i vanliga människors vardag för transporter av gods och personer. Det är därmed av största vikt att vägnätet och tillhörande infrastruktur håller den höga standard som medborgarna kan förvänta sig i förhållande till inte minst det höga skattetrycket i . Vi menar att underhåll och investeringar även fortsättningsvis bör hålla hög standard och ska ta höjd för exempelvis befolkningsökning, ekonomisk tillväxt och ökad säkerhet för trafikanter, som vi aktivt motarbetar nya typer av brottslighet på våra svenska vägar. Vi kan dock konstatera att det svenska vägnätet har lidit av ett eftersatt underhåll på många områden och . 12.2.8 Stärk den svenska åkerinäringen Svensk åkerinäring är en av grundpelarna för vår ekonomi. Sedan EU-inträdet har dock åkeribranschen utsatts för en ökande konkurrens från övriga medlemsländer. har gränsöverskridande trafik i praktiken avreglerats genom att obefintliga kontroller vid gränsen och brister i kompetens, resurser och juridiska möjligheter på våra svenska vägar, särskilt gällande den tunga trafiken, fått till följd att svenska regler inte efterlevs. Vi avser därmed att införa en särskild polisenhet vars uppgift är att kontrollera gränsöverskridande tung trafik och säkerställa att bl.a. cabotageregler efterföljs. Cabotagetransporter innebär att en utländsk bil åker över gränsen och lossar inom . Ekipaget har sedan rätt att utföra ytterligare tre transporter inom under , innan det måste återvända över den svenska gränsen. Det har dock framkommit att över 2 000 lastbilar aldrig lämnar utan kontinuerligt bedriver olaglig inrikestrafik. Dessa lastbilar och åkerier följer inte alltid svenska regler eller säkerhetsföreskrifter och snedvrider därmed konkurrensen i förhållande till svenska åkerier. Vi vill införa mer rättvisa villkor inom vägtransportområdet. 12.2.9 Ny specialenhet för kontroll av yrkesmässig trafik Vi avsätter medel för att möta det akuta behovet gällande införandet av en ny specialutbildad enhet på minst 500 tjänstemän med polisiära befogenheter. För att klara kompetenstillskottet behövs utbildningsplatser motsvarande 50 personer . Vi vill dessutom införa ett elektroniskt system för tung trafik, likt det tyska LKW-Maut-systemet. Systemet betalas delvis av utländska åkare och bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som avser att utföra transporter i . Syftet är att myndigheterna enkelt ska kunna kontrollera färdväg och antal dygn ett utländskt ekipage befunnit sig i landet. Detta säkerställer att avgifter betalas och att cabotageregler samt kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Vi ser positivt på att kommuner fortsatt kan söka stöd för att stärka kollektivtrafik och exempelvis satsningar på ökat cyklande. Vi ställer oss dock frågande gällande s.k. motprestationer i form av bostadsbyggande. Vi menar att avtalet i stället mer ska riktas mot realistiska trafikåtgärder som förbättrar framkomligheten i städerna samt att cykelbanor i stadsmiljö bör vara en angelägenhet. Vi vill därmed vara återhållsamma med s.k. subventionerat bostadsbyggande. 12.2.11 Nej till kilometerskatt/ekoskatt En ytterligare skatt baserad på avstånd, dvs. en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer, är planerad. Detta kan bli nådastöten för många svenska åkerier då det kan innebära en fördubbling av skattetrycket av trafikspecifika skatter. Oavsett benämning på den nya skatten och vad den kommer att kallas i slutändan, så följer detta tyvärr den negativa trenden med ökade kostnader för medborgare och företag, åkerier i detta fall. motsäger sig därför kilometerskatten. 12.2.12 Satsning på sjöfarten Vi vill i ett första steg utreda möjligheterna att anslagsfinansiera . Vi vill därmed bl.a. göra det möjligt att lyfta bort kostnaden för farledsavgifter och isbrytning från den svenska sjöfarten. och är länder som tillämpar farledsavgifter. halverade sina farledsavgifter när SECA-direktivet infördes för att inte kostnaden skulle skena iväg för sjöfarten. har i i stället infört en ny avgiftsmodell som drabbat redarna hårt. Somliga har drabbats av ca 200 procents höjning av farledsavgifterna. Vi vill att man ser över roll och organisation för att sänka eller avskaffa farledsavgifterna i svenska vatten. Vi menar att om redare får mer rimliga kostnader så kommer antalet transporter på vattenvägarna att öka. Sjöfarten som trafikerar betalar farledsavgifter som bekostar bl.a. isbrytningen i farlederna. För att stärka sjöfarten vill minska bl.a. farledsavgifterna genom att kostnaden för isbrytningen tas bort och i stället åläggs staten. 12.2.13 Tonnage/”blå skatt” Svensk sjöfart har stora tillväxtmöjligheter i och med tonnageskatten som är införd. Det är dock olyckligt att finansieringen av tonnageskatten delvis tas från sjöfartsstödet, vilket motverkar syftet med tonnageskattesystemet. Syftet är att behålla fartyg under svensk flagg och försöka öka antalet fartyg i det svenska registret. Svenska sjöfartsbranschen är positiv till tonnageskatten men vill se att fler fartyg kan få möjligheten att välja om de vill omfattas av den s.k. blå skatten. 12.2.14 Investeringsbidrag för säkra hamnar För att få mer plats och effektivare flöden i hamnar vill vi exempelvis utnyttja mer torrhamnar, s.k. dry ports, i större omfattning. Genom att man snabbt flyttar containern i väntan på tull tar den inte upp onödig plats i hamnarna. Ska det fungera optimalt så bör torrhamnarna säkerhetsklassas enligt gällande som infördes av efter terrordåden . Säkerhetsklassningen bygger på ett skalskydd med övervakning och utbildad personal. Vi ser uppförandet av alkobommar vid våra hamnar som något positivt och att det hjälper till att öka trafiksäkerheten ute på våra vägar. Genom att placera ut alkobommar vid hamnar där det finns fordonstrafik sänder man ut proaktiva signaler gällande vad som accepteras angående alkohol och framförande av fordon. Vi anser att det är viktigt att följa upp detta gällande bl.a. placering och hur många bommar som är effektivt, för att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta. Vi avsätter ett investeringsbidrag för att förbättra logistiken och öka säkerheten i dry ports samt ett ytterligare investeringsbidrag för att förbättra logistiken vid alkobommar. 12.2.15 Farledsfördjupningar i och hamn För att kunna utnyttja sjöfartens framtida kapacitet maximalt måste farlederna vara tillräckligt djupa för de nya och större fartyg som byggs. Vi vill i sammanhanget särskilt prioritera hamn, som är i behov av fördjupning för att klara av den kommande direkttrafiken av de större fraktfartygen. Även Malmporten, av särskild strategisk betydelse för gruvnäringen, är i behov av farledsfördjupningar. Vi avsätter medel för att ytterligare stärka finansieringen av dessa fördjupningar. Satsningen innebär en tillfällig möjlighet till överflyttning av transporter från väg till sjöfart. Satsningen sträcker sig endast och kommer inte i större utsträckning att generera överflyttningar från väg till sjöfart, då sjöfarten belastas med likvärdiga höjningar i andra änden genom ökade avgifter. Vi ställer oss i grunden positiva till satsningar på sjöfart, men anser att satsningar ska vara varaktiga och reella genom att inte belasta sjöfarten med nya avgifter. Våra satsningar på en riktig sjöfartsmiljard är därmed mer varaktiga och mindre administrativt betungande. Våra satsningar genererar minskade kostnader och är därmed mer konkurrenskraftiga för sjöfarten i sin helhet utan att det ställs administrativa krav från EU. Därmed avser vi att ta bort det tillfälliga eco-bonussystemet. 13 Energi och miljö 13.1 En nationell och global miljöpolitik Miljö är ett mångfasetterat begrepp som kan användas i många olika sammanhang. anser att naturen ska bevaras och förvaltas på ett sätt som balanserar och tar hänsyn till samhällets olika intressen. Människors hälsa, bevarande av ekosystem, biologisk mångfald och ett varierat landskap är fundamentalt viktiga aspekter, liksom samhällsekonomin i stort och möjligheterna att bo och verka på landsbygden. Allt hänger ihop. Det är av fundamental betydelse att bevara de skönhetsvärden som är inbäddade i natur och växlande geografi. Det kan innebära att naturen behöver skyddas från mänsklig påverkan, men i vissa fall är det just samspelet mellan natur och människa som upprätthåller det kulturlandskap vi vill bevara. bejakar det moderna samhället och den tekniska utvecklingen, som både kan förbättra människors liv och hälsa och kan reducera människans negativa miljöpåverkan. måste man vara uppmärksam på att människor och ekosystem påverkas av samhällsutvecklingen. I vissa fall måste man av försiktighetsskäl dra i bromsen och ibland måste man aktivt arbeta med att bevara och återställa naturvärden. 13.2 Besparingar på miljöområdet förslag till budget för Allmän miljö- och naturvård ligger klart lägre än regeringens förslag. Detta ska ses i kontexten att miljöbudgeten har ökat mycket kraftigt sedan mandatperioden –2014. Denna skenande kostnadsutveckling återspeglar inte ansvarsfull hushållning med skattebetalarnas medel och innebär inte heller några speciella fördelar för miljön. motsätter sig framför allt ineffektiva klimatsatsningar och omfattande inköp av skog, som inte ligger i linje med traditionerna i svenskt skogsbruk. Även på andra områden är mer återhållsamma än den rödgröna regeringen med utgifterna. Källa: Årsredovisning för staten samt SD budgetmotion . Figur 14 visar statens kostnader för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård –2018 samt även budget för av M+KD, regeringen respektive SD. Noterbart är att SD:s budget ligger ungefär nivå. 13.3 En balanserad klimatpolitik applicerar försiktighetsprincipen på diskussionen om klimatförändringar och utsläpp av växthusgaser. EU har genom ett beslut i åtagit sig att till 2030 minska de sammanlagda utsläppen av växthusgaser med jämfört med nivåer, vilket kan tjäna som riktmärke även på nationell nivå. Innan detta mål har utvärderats är det inte meningsfullt att sätta upp nya, mer ambitiösa mål, i synnerhet om man inte har någon trovärdig plan för hur de ska uppnås. Man kan och bör sträva efter utsläppsminskningar på många olika sätt. har också varit relativt framgångsrikt med att minska sina utsläpp, som redan är mycket låga för ett industrialiserat land med stora avstånd och stora behov av uppvärmning. Enligt statistik ligger totala utsläpp på koldioxidekvivalenter, vilket ungefär motsvarar de genomsnittliga globala utsläppen per capita. Detta kompenseras emellertid i stor utsträckning av växande skogar, varför nettoutsläpp per capita ligger mycket långt under de globala utsläppen, vilket förvisso inte utgör en anledning att inte eftersträva ytterligare utsläppsminskningar. politik utgår dock från att det ur ett globalt perspektiv inte spelar någon roll var en utsläppsminskning sker. Därför fördelar vi ytterligare medel till internationella klimatåtgärder för att stödja utvecklingsländer i deras arbete med att begränsa sitt beroende av fossila bränslen. Detta bedöms av (dnr 2018:1185) kunna vara mellan 2,4 och 5,9 gånger så kostnadseffektivt som det s.k. klimatklivet (fokus på utsläppsminskningar inom gränser), som har kostat skattebetalarna miljardbelopp. Därför avvisar också flera av regeringens symboliska men kostsamma satsningar på klimatområdet. Kärnkraften har en given roll i att minska beroende av fossila bränslen och tillförsäkra hushåll och industri driftssäker och kostnadseffektiv elproduktion. Väderberoende energislag, som vindkraft och solceller, är inte ensamma lösningen på den ökade efterfrågan på el utan måste kombineras med baskraft av något slag. Utan baskraft som exempelvis kärnkraft hotas planerbarheten i effekttillgången. I slutändan förvärrar den pågående nedläggningen av kärnkraftsreaktorer sårbarheten i energisystemet, i synnerhet . driver, som enda parti i , att regeringen genom ett ägandedirektiv ska ge i uppdrag att driva vidare under reaktorernas tekniska livslängd. 13.5 Forskning och utveckling Många miljöfrågor är globala till sin natur och bör sålunda lösas globalt. All erfarenhet säger att modern teknik har potentialen att ge människor, världen över, bättre livsförutsättningar, som naturens resurser tas till vara på ett mer effektivt sätt och det ekologiska fotavtrycket per capita minskar. Här bör man även ha storlek i åtanke. Minskningar av utsläpp av växthusgaser i kommer aldrig att vara avgörande i ett globalt sammanhang. Utveckling och export av miljövänlig teknik har potential att göra betydligt större nytta i ett globalt perspektiv. förordar därför en satsning på innovativ miljöteknik till förmån för global utveckling, där hänsyn tas till både människors hälsa och internationella miljömål. Här föreligger dessutom en uppenbar möjlighet att stärka svensk exportindustri; inte minst skogsindustrin kan ytterligare stärka sina positioner inom den växande bioekonomin. vill dessutom öka anslagen till för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad (Formas). 13.6 Insatser för marin miljö och arbete mot plast i haven Övergödning och döda bottnar i kräver myndigheternas kontinuerliga uppmärksamhet. prioriterar åtgärder för marin miljö i vårt närområde, vilket kan involvera arbete för att förbättra, bevara, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Medel avsätts därför för att, på permanent basis, bedriva ett lokalt åtgärdsarbete i samarbete med kommuner och regioner. Exempel på åtgärder är att sanera stränder från skräp och motverka övergödning av vattendrag. Vi ser också att ytterligare kan stärka sin roll i det internationella arbetet mot plast i haven. Av allt att döma kommer endast en ytterst liten del av plasten i haven från , varför vi även i denna fråga ser det som mer kostnadseffektivt att satsa pengarna där de gör som störst nytta. 13.7 Sanering av förorenad mark Arbetet med att kartlägga och åtgärda de närmare 80 000 förorenade områdena är ett eftersatt område som måste ges ökad prioritet. I nuvarande takt beräknas detta arbete ta åtskilliga decennier. Detta är en skuld från det förflutna som behöver regleras, och dessutom uppstår en samhällsekonomisk vinst när tidigare förorenad mark kan komma till användning igen. prioriterar detta område genom att skjuta till extra medel. 13.8 Ansvarsfull politik för skog Den rödgröna regeringen fortsätter sin linje att undandra ytterligare enorma arealer skogsmark från normalt brukande. Förutom att det innebär en direkt kostnad för staten, som tränger undan andra behov, kringskär det möjligheterna till normalt skogsbruk, som utgör en basverksamhet för en stor del av lantbrukare och en viktig källa till arbetstillfällen på landsbygden. Denna politik minskar alltså volymerna av virke till skogsindustrin, det minskar möjligheterna till successivt ersättande av fossila material och bränslen med biobaserade från skogen och det innebär inte sällan begränsning av skogsägares äganderätt i en grad och på sätt som närmar sig övergrepp. vill ha ett tillfälligt stopp för såväl utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper. förordar vi en noggrann utredning av vad som skyddats , vad som kan behöva skyddas ytterligare och vad som är skyddat i tillräckligt hög grad. som arealerna skyddad skog inte utökas bör även de fall där ersättningsfrågor inte är lösta kunna slutföras. Viss omfördelning av skyddade arealer kan också komma i fråga, varvid viss areal avförs från skydd, medan annan tillförs. En del av de mycket stora belopp som sparas på att inte utöka arealen skyddad skog ytterligare bör användas till att ge medel för att stödja skogsägare i utvecklingen av deras skogsbruk i enlighet med den svenska modellen för hänsynsfull skogsskötsel. Arbetet för biologisk mångfald är en global och nationell angelägenhet. För oss i handlar det inte om ”laissez-faire”, att passivt låta brukad mark växa igen med sly och barrskog, utan om en aktiv förvaltning. I stor utsträckning handlar detta om aktivt men miljövänligt jord- och skogsbruk, alltså om att bevara det brutna, varierade kulturlandskapet. Men vi öppnar också upp för fler riktade insatser, dvs. att bevara och utveckla biotoper och landskapstyper, exempelvis lövskog, som främjar biologisk mångfald. Svensk landsbygdspolitik under är ett enormt misslyckande, vilket har inneburit förlorad service och förlorade arbetstillfällen. Över tid har utflyttningen eroderat landsbygdens befolkningsunderlag och bidragit till överhettade bostadsmarknader och överbelastad infrastruktur i storstäderna. En aktiv och konstruktiv landsbygdspolitik är alltså en nationell angelägenhet. Grunden för en levande landsbygd är ett livskraftigt näringsliv, som genererar arbetstillfällen och skatteintäkter. Men även staten har en viktig funktion för att hela ska hänga samman. Landsbygden lever av tusen näringar, som alla är i behov av tydliga regler och rimliga villkor. Ett gott företagsklimat generellt är alltså till stor nytta även på landsbygden. Det kan ändå vara värt att lyfta fram jordbruk och skogsbruk, vars långa förädlingskedjor knyter ihop stad och landsbygd och håller samman ekonomi. Detta föranleder, för del, satsningar på jordbruket genom en betesersättning à per betande ko och år och en permanent sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbruksändamål till dansk nivå (ca per liter). Vi avsätter också mer pengar till , och Formas. Vi vill också stärka stödåtgärder till fiske och vattenbruk. 13.11 Krisberedskap för areella näringar Det ingår i förutsättningarna för jordbruk att vädret varierar . Under ett bygger man upp beredskap att hantera ett sämre år; denna verklighet är lantbrukare väl förtrogna med. En anledning till att konsekvenserna av torka blev så allvarliga var att många jordbrukare hade alltför små marginaler för att hantera en kris, vilket i sin tur beror på dålig lönsamhet, generellt sett. framhåller därför att sänkt dieselskatt och betesersättning, enligt ovan, är permanenta satsningar. Bättre villkor för svenskt lantbruk och skogsbruk är en övergripande målsättning. Det går inte att avgöra hur nästa kris ser ut eller när den slår till, bara att krisberedskap generellt sett är för dålig.