ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022255 · 2019-10-03 00:00:00 — Effektiv handläggning hos myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheternas handläggningstider ska följa kraven från svensk och europeisk lagstiftning om maxtider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om en myndighet på grund av sin försumlighet bryter mot gällande tids- och handläggningslagar gör att ett företag förlorar pengar eller drabbas av annan skada ska myndigheten vara skyldig att ersätta företaget och tillkännager detta för regeringen. har många myndigheter, vilket i sig kan ifrågasättas hur effektivt det är och om inte detta ytterligare kunde effektiviseras. Det är viktigt att minskar sin byråkrati för att öka konkurrenskraften. Många av våra myndigheter gör ett mycket bra jobb och levererar sina beslut till företag och privatpersoner, men tyvärr gäller det inte alltid hos alla myndigheter. Det finns exempel på både svenska regler och EU-regler som talar om hur länge en myndighet får hålla på med sin handläggning innan den måste vara klar. Att en myndighet skyller på att man inte har ekonomiska resurser, är dåligt bemannad, inte har tillräckligt kunnig personal eller att man medvetet prioriterar ner vissa ärenden är helt oacceptabelt. En myndighet som fått skarp kritik för detta från bland annat JK och JO är Kemikalieinspektionen i för sina långa handläggningstider för växtskyddsmedel. Detta har orsakat förluster för flera odlare i och också påverkat viljan att producera vissa svårodlade grödor i . Detta gör att många företag förlorat intäkter och ökat sina kostnader på grund av myndighetens bristfälliga arbete. Ett annat tydligt exempel är ansvar att handlägga vapenlicenserna i rimlig tid. Långa handläggningstider gör att jägare har missat att ha sina vapen klara till jakten, och många vapenhandlare har förlorat pengar och hamnat i svåra ekonomiska situationer på grund av bristerna i polisens vapenhantering. Trots kritik från JK och JO så har inte dessa brister rättats till, vilket gör att dessa myndigheter inte följer lagen och enskilda företag får då ta den ekonomiska förlusten. Det finns många fler exempel men det viktigaste är att våra myndigheter får ett förtydligande om att man måste följa lagar och regler. Om man inte följer reglerna av någon anledning så måste man kompensera de företag som förlorar pengar på grund av det.
mot · H7022258 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagar och regelverk i syfte att öka konkurrenskraften och produktionen av svensk honung och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lönsamheten och se över regler och skattelagar i syfte att göra svensk biodling helt skattebefriad och tillkännager detta för regeringen. Biodlingen är mycket viktigt för landet och för våra växter och den biologiska mångfalden. Dessvärre finns det en stor risk att utländsk honung av många olika skäl kan komma att konkurrera ut delar av vår inhemska honungsproduktion. Lagar och regler gör att utländsk honung med lägre produktionskostnader och andra produktionsregler kan skaffa sig konkurrensfördelar. En otydlig märkning av importerad och blandad honung kan göra att många konsumenter har svårt att urskilja vad som är europeisk, övrig utländsk honung och vad som är riktig svensk honung. Därför behöver både regelverket runt biodlingen och märkningen ses över i syfte att stärka konkurrenskraften för svensk biodling och öka produktionen av svensk honung. finns det många hobbybiodlingar och färre yrkesbiodlare. Lönsamheten är ringa och ett stort arbete läggs ner för att sköta sina bin och skördarna varierar stort mellan år och område. Den stora förtjänsten svensk biodling gör utöver att producera svensk honung är arbetet med att pollinera växterna och därmed öka skördarna på såväl bär som frukt och lantbruksgrödor. Utan biodlarna hade dessa skördar minskat och vår biologiska mångfald hade äventyrats. En låg lönsamhet riskerar dock att leda till att antalet biodlare minskar och att skördarna på bär, frukt och lantbruksgrödor därmed minskar. Regeringen bör därför se över hur kan stärka lönsamheten för svensk biodling och se över regler och skattelagar i syfte att göra svensk biodling helt skattebefriad.
mot · H7022259 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska myndigheter ska bli mer effektiva och användarvänliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att genomföra en kampanj för medborgarförslag liknande den i och tillkännager detta för regeringen. Alla svenska myndigheter borde ha i uppdrag att systematiskt granska sina egna rutiner för att bli mer effektiva och användarvänliga. I en artikel i tidningen () ges exempel på hur två svenska myndigheter har arbetat framgångsrikt med detta. En av dem är som genomförde ett projekt med just det syftet och fick då in 1 451 förbättringsförslag att granska. Den andra myndigheten är som uppfattas vara en väl etablerad servicemyndighet. Attitydförändringen anses bero på myndighetens förändrade synsätt på medborgarna och deras vilja att göra rätt och att uppdraget är att försöka hjälpa medborgarna med detta, men utan att göra avkall på uppdraget att kontrollera. I drivs liknande intressanta projekt som rör regelförenklingar med syfte att öka effektivitet och användarvänlighet. I en större kampanj har den sittande regeringen uppmanat samtliga röstberättigade medborgare, anställda i offentlig sektor, branscher, fackförbund m.fl. att anmäla så kallade ”onödiga regler”. Kampanjen som pågick resulterade i nära 1 200 förslag. Av vilka regeringen har beslutat att gå vidare med att förenkla och avskaffa 300 st regler som härrör till offentlig sektor (). Detta är en innovativ och enkel metod för att engagera och dra nytta av olika personers erfarenheter. Det ska därför bli intressant att följa utvecklingen av deras projekt. Det är också något som undertecknad anser vore intressant för att prova. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H7022263 · 2019-10-03 00:00:00 — Sida, bistånd och vikten av vetenskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Sidas strategiska partnerorganisationer ska förbinda sig att i sin verksamhet förmedla fakta som vilar på evidens och vetenskap, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens strategier till Sida bör förorda att vetenskaplig kompetens ska vara ett bärande kriterium vid val av partnerorganisationer och tillkännager detta för regeringen. För sedan sponsrade organisationen en konferens i riktad till afrikanska bönder. Konferensen har i främst blivit uppmärksammad för sitt ovetenskapliga innehåll (se bland annat UNT den 18/7-19 och 27/7-19). Enligt svenska forskare fanns det till exempel inbjudna talare som vid konferensen framförde budskapet att växter kunde drabbas av aids. Likaså ska en annan talare ha framfört att bekämpningsmedlet glyfosat kommer att göra hälften av alla amerikanska barn autistiska. Detta är förstås orimliga och högst ovetenskapliga fakta. Vad som är värre är att svenska skattepengar får användas för att föra fram sådana ovetenskapliga påståenden, utan att någon reagerar. Det är inte att förmedla seriöst bistånd och det hjälper definitivt inte kunskapstörstande åhörare. Denna typ av villfarelser kan istället få negativa återverkningar på kvaliteten i biståndsarbetet, något som i sin tur sänker kvaliteten på forskning och på den förväntansbild som mottagarna har. En nedåtgående spiral blir följden. I en skriftlig fråga till biståndsministern, 2018/19:865, som refererar till ovanstående konferens, framhåller ministern förvisso ”vikten av att den kunskap som förmedlas genom det svenska utvecklingssamarbetet ska hålla god kvalité” men hänvisar i övrigt till att ansvaret åvilar varje enskild partnerorganisation. Det är inte att ta frågan på allvar. Dessutom har regeringen ett tungt ansvar med tanke på innehållet i den strategi som de beslutar om ”Strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället”. Enligt en färsk , 2019:910, erhåller ideella miljöorganisationer sammanlagt från Sida. Det är ett ansenligt belopp. Med tanke på att det är skattebetalarnas pengar det handlar om är det oerhört centralt att dessa används på ett sätt som verkligen går till demokrati- och biståndsutveckling och klarar en seriös granskning. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H7022264 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och avseende ambassader, representationer, delegationer och konsulat och tillkännager detta för regeringen. har över hundra utlandsmyndigheter som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de vår utrikesrepresentation. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa stater har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har liknande upplägg för sina utrikesrepresentationer. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, våra rättsväsen likaså, och flertalet gånger har länderna arbetat tillsammans inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Mot bakgrund av detta torde ett utökat samarbete mellan ländernas utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbetet mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet är att visa att de nordiska länderna har mycket gemensamt, men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landsgränser och ambassaderna. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och jämfört med och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med utrikesrepresentationer samt minska kostnaderna för administration, servicetjänster och liknande.
mot · H7022265 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en översyn avseende utlandssvenskars situation i och tillkännager detta för regeringen. 2016 uppskattades att cirka 660 000 svenskar var bosatta i utlandet. Det vill säga personer som innehar ett svenskt medborgarskap, men är bosatta i ett annat land. En person kan inte förlora sitt medborgarskap genom att flytta utomlands. Däremot sker förändringar i folkbokföringslagen beroende på hur länge du ämnar vara utomlands. Enligt lagen ska en person folkbokföras i det land där personen regelmässigt tillbringar sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan) under . Åtskilliga s.k. utlandssvenskar blir då helt korrekt avförda ur den svenska folkbokföringen vid en längre utlandsvistelse. Ett problem uppstår när utlandssvensken kommer till sitt hemland för kortare vistelser. Då personen inte är folkbokförd i återfinns inga upplysningar om personen vare sig i folkbokföring eller i register, eftersom de har sin inkomst i det land de nu är bosatta i. En följd av detta är att personen då inte heller återfinns i Upplysningscentralens (UC) eller Kreditupplysningens register. Hemma i kan absurda situationer uppstå då personer t.ex. äger fastigheter i . Möjligheten att ingå avtal gällande installation av fiber/bredband, tillbyggnader, renoveringar etc. är villkorade av att personerna finns angivna i UC eller Kreditupplysningens register. Även vid kontakt med banker i kan det uppstå svårigheter att öppna konton av samma anledning som ovan. Trots medborgarskapet inskränks utlandssvenskarnas möjlighet att vara och leva i sitt hemland orimligt mycket. innehar en nyckelroll i arbetet med att underlätta vardagen för många utlandssvenskar som återkommer till för kortare vistelse. endast att ett stort problem föreligger. En översyn bör göras i syfte att komma tillrätta med problematiken kring utlandssvenskarnas situation.
mot · H7022266 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsammans med de andra nordiska länderna verka för en gemensam byggstandard och tillkännager detta för regeringen. Fler bostäder behöver byggas i . Trots att det har byggts mer än någonsin i modern finns det fortfarande en bostadsbrist i ett stort antal kommuner. Det statliga investeringsstödet för hyresbostäder är ett steg i rätt riktning, men det krävs ytterligare insatser. För att det ska bli billigare att bygga behöver vi en ökad konkurrens med fler aktörer. Ett sätt att öka konkurrensen kan vara att genomföra gemensamma byggstandarder i där förutsättningarna för byggande är likvärdiga. Gemensamma byggstandarder underlättar konkurrens genom att samma krav ställs i de olika länderna. Det skulle kunna innebära att nordiska aktörer kan bygga i men också att svenska aktörer kan bygga i andra nordiska länder. I internationella handelsdiskussioner diskuteras nu ”icke-tarrifära” handelshinder som det kanske största hindret för handel. Med detta menas just frånvaron av gemensamma standarder och regler. Inom borde det vara ganska enkelt att harmonisera standarder mellan länder som redan är så lika. Det skulle öka konkurrensen och kanske även antalet bostäder.
mot · H7022268 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. , , är en mycket viktig kompetensförsörjare i regionen. MDH är landets största högskola med omkring 16 000 studenter och 900 medarbetare. Högskolan bedriver forskarutbildning, vilket inte alla högskolor gör. MDH:s forskning om miljöteknik och energieffektiviseringar håller världsklass. Högskolan är attraktiv och lockar många av regionens högskoleelever. Utbildningarna bedrivs i både och . Antalet utbildningar som MDH erbjuder och antalet studenter som väljer dessa kan mäta sig med flertalet universitet. Detta till trots har MDH väsentligt lägre forskningsanslag än universiteten. En viktig orsak till att MDH kunnat utveckla sin forskning är att högskolan tagit sin roll som samhällsbyggare på allvar. Högskolan har ett samverkansavtal med ABB och ett nära samarbete med . Högskolan har också en nära samverkan med den offentliga sektorn. MDH är betydande för hela konkurrenskraft i omvärlden och bidrar till att bygga som kunskapsnation. Den är viktig för många av stora internationella koncerner, exempelvis ABB och . Industrins betydelsefulla roll för och svensk ekonomi kan inte nog understrykas. Vi vill att även fortsatt skall vara ett av världens mest innovativkraftiga länder. Forskning driver utvecklingen framåt. Att vara universitet medför mer fördelaktiga ekonomiska förutsättningar för att bedriva högkvalitativ utbildning och forskning. Därför vill vi framhålla vikten av att regeringen överväger att säkerställa högskolas framtida behov av forskningsresurser. Vägen till universitetsstatus har öppnats för MDH efter att statsministern tillsammans med ministern för högre kunskap och forskning 2018 aviserat att MDH har potentialen att bli landets nästa tekniska universitet. Det är fick sitt senaste tekniska universitet. Om MDH skulle göras om till tekniskt universitet skulle kompetensförsörjningen främjas som industrins konkurrenskraft skulle stärkas.
mot · H7022269 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lagstiftningen om trafikbrott stärka möjligheterna till bevisinsamling och tillkännager detta för regeringen. Alkohol- och/eller drogpåverkade förare är inblandade i många olyckor. Tyvärr så kan rättsväsendet inte lagföra en del av dessa förare då de säger att de druckit efter olyckstillfället. Med eftersupning menas att en person som misstänks för rattonykterhetsbrott men som anträffats efter körningen påstår sig ha druckit alkohol först efter körningen. Det har i flera rättsfall blivit vanligare framförallt vid t ex dikeskörningar då utandningsprov inte kunnat tas . Eftersom det inte finns någon bra statistik i frågan är det oklart hur många fall det exakt rör sig om. Enligt uppgifter i media och polisen anses antalet fall i alla fall ha ökat . Efterförtäring och efterbruk kan medföra svårigheter att utreda trafiknykterhetsbrott. Att säkra bevisning för att kunna styrka brott i dessa fall är i regel mer resurskrävande som polisen inte anser sig inte ha tid med. Det krävs bl.a. extra urinprov med 1–. Frågan kring eftersupning har varit föremål för motioner, utredningar mm under åtskilliga år utan att lagstiftningen justerats. Det finns t ex en promemoria (DS2013:28) som avfärdar en ändrad lagstiftning men också visar på en möjlig lagstiftning i vidare mening för alla trafikformer. Inget har resulterat i något beslut . har haft en lag mot eftersupning . Erfarenheterna därifrån är att lagen inte skapat några problem . Fordonsförarna vet vad som gäller och är det sällsynt att någon hävdar eftersupning i . Liknande lagstiftning finns även i andra länder.
mot · H7022270 · 2019-10-03 00:00:00 — En klimatsmart exportindustri med en svensk klimatsmart sjöfart ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är angeläget med en klimatsmart, effektiv och konkurrenskraftig svensk sjöfart och tillkännager detta för regeringen. är ett relativt litet, öppet och exportberoende land i en av geografiska ytterkanter. Värdet av den svenska exporten motsvarar nämnare hälften av BNP och merparten av utrikeshandel går via sjöfarten. Exporten av varor och tjänster bidrar till att svensk ekonomi växer. Med en växande svensk ekonomi ökar möjligheten till mer välfärd. var export värd vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. har en bred industristruktur med industrisektorer som är ytterst betydelsefulla för export med klassisk processindustri, skogsnäringarna, kemi- och stålindustrin samt maskin- och transportmedelsindustrin. Resurserna och delkomponenterna i svensk industri är sammanflätat i en komplex helhet, geografiskt utspridd, utvecklas snabbt och det blir allt svårare att skilja varuproduktion från tjänsteproduktion då produkter och företag numer snabbt förändras . industri och de industrinära tjänsterna är beroende av hållbara transporter. En del av framtidens lösningar för ett hållbart samhälle är att flytta över gods från väg till sjöväg. Detta har även lyfts fram i regeringsförklaringar, strategier, propositioner och genom motioner i . För att öka gods och persontrafik till sjöss, åstadkomma en minskad miljö- och klimatpåverkan samt för att stärka konkurrenskraften för den svenska exportindustrin krävs mål och medel som ligger i linje med de politiska ambitionerna. är dock och bland de få länder som har farledsavgifter för att finansiera löpande utgifter såsom infrastruktursatsningar. har stora förändringar skett av farleds- och lotsavgifter genom höjningar och dels införande av en ny beräkningsmodell. Sjöfarten finansierar även isbrytningen i svenska vatten. Det är viktigt att avgifterna tillgodoser våra övergripande mål och har en effektiv miljöstyrande funktion. Rederier som har ambitionen att ligga i miljö- och klimatarbetets framkant bör premieras, oavsett frekvensen av anlöp. är ett av de mest klimatsmarta industriländerna och än fler strukturella förändringar och tekniksteg är på väg. Den hårt konkurrensutsatta exportindustrin och de industrinära tjänsterna är tätt sammanlänkade genom logistiken och transporten av slutprodukterna. Det är glädjande att regeringen gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att vidareutveckla de föreslagna indikatorerna till maritima strategin som ska i den mån det är möjligt utgå från redan existerande indikatorer som används för uppföljning, exempelvis av de transportpolitiska målen, miljökvalitetsmålen, de näringspolitiska målen och Agenda 2030. Det är av stor vikt att se utveckling, export och produktion som en helhet: från idé, via utveckling och tillverkning till transport och export av färdigställd produkt.
mot · H7022271 · 2019-10-03 00:00:00 — Forskning om kvinnosjukdomar och kvinnors hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade satsningar på forskning om kvinnosjukdomar och kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. Kvinnosjukdomar är ofta lågprioriterade inom forskningen och saknas kvinnor till och med i forskningsstudier. Framför allt saknas forskning inom typiska kvinnosjukdomar, så som endometrios, inkontinens, fibromyalgi, migrän, utbrändhet samt sjukdomar kopplade till graviditet. En stor, svensk, studie publicerad 2018 visade att kvinnor med hjärtinfarkt hade högre dödlighet än män och att de inte fick behandling enligt gällande riktlinjer. Det är helt oacceptabelt att kvinnor inte får den vård och den kvalitet på sin vård som de har rätt till. Vi måste satsa mer pengar på forskning kring endometrios, inkontinens, olika sjukdomar kopplade till graviditet och vestibulit. Dessutom måste vi investera i forskning om hur andra sjukdomar påverkar kvinnor specifikt. Okunskapen drabbar inte bara varje enskild kvinna och hennes familj, det drabbar dessutom samhället ekonomiskt. Bara kostnader förknippade med endometrios beräknas uppgå till i genomsnitt. Det är pengar som samhället kan spara på att finna botemedlet för en av dessa sjukdomar. Det som krävs är en stor satsning och prioritering av forskningsmedel och anslag till att forska på kvinno- och kvinnodominerade sjukdomar.
mot · H7022272 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om karenstiden i arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som ska ge ekonomisk trygghet vid ofrivillig arbetslöshet. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en av nycklarna för att arbetsmarknaden ska fungera väl. Ersättningsperioden inleds alltid med sex dagars karens. En karensdag är en slags självriskdag. Den ska av och dras bara en gång per . Karensen dras inte av från ersättningsperioden och dras alltid i början av perioden, enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Den som förlorar jobbet ska kunna ägna sig åt jobbsökande och kompetensutveckling och inte behöva oroa sig över att förlora hus och hem. Där utgör karenstiden dock ett problem eftersom den innebär att den arbetslöse inte får ersättning och därför inte har tryggad försörjning. Om man som anställd slipper oron för att bli arbetslös, ökar också viljan till förändring och utveckling. Då ökar möjligheterna för oss att få en arbetsmarknad som är dynamisk och rörlig och som leder till tillväxt och fler jobb. Därför finns anledning att se över hur karenstiden i arbetslöshetsförsäkringen fungerar och om den fyller den funktion den ska eller om det finns anledning att göra ändringar i detta.