mot · H7022925 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell handlingsplan i syfte att stärka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för långsiktig rekrytering och personalförsörjning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenklad biståndsbedömning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska den administrativa belastningen inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka medarbetare genom handledarstöd och introduktionsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mäta arbetsbelastning kontinuerligt i syfte att avlasta socialsekreterarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild straffskärpningsgrund för brott mot personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa nationell ledarskapsutbildning inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra den utsattes trygghet genom att kvalitetssäkra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bestämmelserna i socialtjänstlagen om särskild avgift vid oskäliga väntetider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat samarbete mellan socialtjänst, skola, polis, vård och ideell sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram en ny modern socialtjänstlag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över mål och lagstiftning gällande digitalisering av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för delaktighet, , och Kommuner och Landsting ska ta fram en sammanhållen digital struktur i syfte att underlätta införandet av digitala tjänster inom i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt tillsyn och uppföljning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om generell tillståndsplikt för alla utförare av HVB-hem och stödboende i syfte att säkra kvalitet och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till sanktioner vid misskötsel av HVB-hem och stödboende och tillkännager detta för regeringen. har en grundläggande roll i ett väl fungerande välfärdssamhälle. Det är det yttersta skyddsnätet. ska bidra till att förebygga, förhindra och bryta utanförskap. Det handlar om att ge stöd till människor som behöver det för att de ska kunna komma tillbaka, men det handlar också om att ställa krav för att var och en ska ta ansvar för sitt eget liv och försörjning. uppdrag och ansvar är omfattande. Bland de viktigaste uppdragen är att stödja och hjälpa de mest utsatta barnen. Att de ska kunna växa upp i trygghet och klara av skolan. i är i en såväl nationell som lokal kris. Den ser lite olika ut beroende på var i landet man befinner sig. Trycket på har varit starkt. Många socialsekreterares vardag präglas av alltför hög arbetsbelastning. Många beskriver känslor av otillräcklighet samt att deras möjligheter att göra ett bra jobb försvåras av att arbetsmiljön inte är rimlig. Detta leder till en stark press på kvalitet och rättssäkerhet. är satt under starkt tryck. Det leder till en stark press på kvalitet, säkerhet och arbetsmiljö. Socialsekreterarnas vardag präglas av hög arbetsbelastning, en känsla av otillräcklighet och hög personalomsättning. Det är inte rimligt att socialsekreterare hinner träffa sina klienter i genomsnitt , enligt uppgifter i . Resterande arbetstid går till administrativa uppgifter. Fyra av tio chefer inom barn- och ungdomsvården uppger att de inte förmår leva upp till socialtjänstlagens intentioner. Många socialsekreterare upplever att det blir långa utredningstider och att det tillkommer nyanställda som blir utan introduktion. Därtill slutar många på egen begäran. Det blir en ond cirkel med fler och fler inkomna anmälningar som måste behandlas och utredas. Bemanningskrisen inom måste brytas och vändas. Det saknas omkring 1 000 socialsekreterare. Åtta av tio kommuner har svårt att rekrytera socialsekreterare. Socialsekreterare träffar i genomsnitt sina klienter . Utredande socialsekreterare hinner träffa barn och unga för enskilda samtal i genomsnitt per dag. Denna utveckling är orimlig. En av tre socialsekreterare är nya i yrket. Sju av tio chefer som arbetar inom har mindre än erfarenhet. Det medför bland annat att stabilitet genom mer erfarna kollegor brister och att unga nyutexaminerade socialsekreterare får ta ett alltför stort ansvar redan från början. är det nödvändigt av olika skäl att placera barn och unga i boende på annat håll än i det egna hemmet. Det ställer särskilt höga krav på kunskap och rättssäkerhet i agerande och myndighetsutövning. Tyvärr så är därmed en av de allra största utmaningarna inom att det ofta är oerfarna och nyexaminerade socionomer som får ta hand om de allra svåraste fallen, såsom beslut om tvångsvård och omhändertagande av barn och unga. Detta är inte en rimlig utveckling. Här måste medveten och metodisk förändring ske, bland annat att mindre kommuner söker mer av samarbete med varandra. finns också fortfarande betydande brister i tillsyn, uppföljning och följdåtgärder när det gäller hur verksamheter fungerar. Det handlar bland annat om hur kontroller sker av familjevård, krav på utbildning och kompetens samt det stöd som ges till familjehem och jourhem. Det är viktigt att öka utvärderingsbarheten i insatserna och utveckla fler metoder som är väl belagda och fungerar. För att lyckas med detta krävs att inhämtning av kunskap sker metodiskt, att erfarenheter dokumenteras och att förebyggande projekt utformas för att vara utvärderingsbara. Det är naturligt att värderingskonflikter uppstår när kulturer möts, men då är det viktigt att våga ta diskussionen om vilka värderingar som vi inte kompromissar med i , exempelvis demokrati och jämställdhet mellan kvinnor och män. har ett tydligt ansvar att ge stöd och hjälp till de som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck, men trots detta får inte alltid de utsatta det stöd och den hjälp som de behöver och har rätt till. För att stöd, hjälp och skydd ska fungera i praktiken är det viktigt att personal inom har kunskap om denna typ av våld. Det behöver göras riskbedömningar avpassade för hedersrelaterat våld och förtryck och det behövs kunskap om vad som utmärker detta våld och förtryck, hur det kan ta sig uttryck och vilka konsekvenser det kan ha för de personer som utsätts för det. Varje enskild människa är den viktigaste utgångspunkten och perspektivet för politik och vårt samhällsengagemang. Vi vet att varje människa har stora förmågor och möjlighet att kunna utveckla dessa, exempelvis med rätt utbildning och yrkeserfarenhet. Ofta växer och utvecklas människor som mest när de dels möter nya utmaningar, dels prövas när de ställs inför svåra livssituationer. Då behöver man ofta hjälp och stöd av anhöriga, vänner och det omgivande samhället. En central utgångspunkt är att verksamheter ska finansieras gemensamt. stöd och hjälp ska ges efter behov och vara tillgänglig oavsett var i landet man bor. Alla barn och unga har rätt att få känna trygghet. Den tryggheten växer sig stark av att det finns tillit till såväl den egna familjen som att samhället bidrar till att alla barn och unga ges rimliga uppväxtvillkor. Ett tydligt barnperspektiv är en central utgångspunkt. Vi måste alla kunna lita på tydliga lagar och regler som finns till hands när helst det behövs. Dessa lagar och regler ska bidra till skydd och omsorg om barnens bästa. Den nuvarande socialtjänstlagen utgör ett lapptäcke av föreskrifter och är otydlig och oöverskådlig. Socialtjänstlagen behöver bli den ramlag den var avsedd att fungera som. Därtill bli överblickbar och anpassad till dagens levnadsförhållanden. är i kris. verksamheter ser emellertid olika ut beroende på var i landet man befinner sig. behöver en nystart. Den samlade ska vara av hög kvalitet. Socialtjänstlagen behöver reformeras. Landets socialsekreterare behöver bli sedda och lyssnade till. Det krävs en nationell handlingsplan för . För att möta omfattande utmaningar behövs konkreta reformer som genomförs på ett skyndsamt sätt. Socialsekreterarna måste få bättre förutsättningar att kunna göra sitt jobb. tänker inte låta ett av samhällets viktigaste skyddsnät brista isär. Ta fram och genomför en nationell handlingsplan för föreslår att en nationell handlingsplan ska tas fram för att stärka i dess helhet. Flera berörda aktörer har krävt att regeringen ska upprätta en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Alliansregeringen såg tidigt dessa problem och tillsatte därför en nationell samordnare. Det var ett bra första steg, som det var avsett att vara en konkret åtgärd av många för att kunna förbättra situationen inom i hela landet. Det får inte så som situationen är , med den förda politiken, bli den enda åtgärden och redskapet att nationellt stödja socialsekreterarna och . Kommunerna har ansvaret för . De är till stor del ansvariga för att möta och vända krisen i . har den tidigare alliansregeringen och den nuvarande S-MP-regeringen med dess stödpartier C och L sin del av ansvaret. För att kunna vända utvecklingen inom anser vi att det krävs ett ökat systematiskt och kontinuerligt nationellt ansvarstagande. Varje kommun, även de allra minsta med lägst antal invånare, har ansvar för också de allra svåraste sociala insatserna, beslut om tvångsvård och omedelbara omhändertaganden. Det bör inte fungera så att nyexaminerade socionomer får ta hand om de allra svåraste fallen. Det ska, generellt, fungera tvärtom så att ökad erfarenhet och kunskap leder till större ansvar, befogenheter och inflytande över beslut om vård och behandling av barn och unga. Så är det emellertid inte . För barn som placeras i familjehem kan uppbrottet från de biologiska föräldrarna bli mycket svårt och kämpigt, vilket i sin tur ställer stora krav på de mottagande familjerna i familjehemmen. Det är en stor utmaning för samhället att möta hur såväl de omhändertagna barnen som familjehemmen kan ges ett fullgott stöd. Barn- och ungdomsvården i hela landet ska var trygg och präglas av kontinuitet. Byggd på respekt, omtanke och en helhetssyn på individen. Ett placerat barn ska ha rätt till samhörighet med anhöriga och närstående så som exempelvis ett syskon eller en farfar och kontakt med hemmiljön. Det behövs och efterfrågas nationellt ansvarstagande och en nationell strategi för att kunna stärka personal i dess helhet. vill att regeringen ger i uppdrag att det tas fram en nationell strategi för att säkra långsiktiga förutsättningar för rekrytering och personalförsörjning inom . Det finns stora svårigheter att säkra kompetens- och personalförsörjningen inom . Ofta handlar det om bristande förmåga att behålla välutbildade socialsekreterare. En av tre socialsekreterare är nya i yrket. Sju av tio chefer inom har mindre än erfarenhet. I fyra av tio kommuner har det förts diskussioner om att anställa icke behörig personal. anser att det är fel väg att gå att sänka kraven på kvalitet och kompetens. När sju av tio socialsekreterare funderar på att sluta och var fjärde söker nytt jobb är det i stället en kraftfull larmsignal. medarbetare behöver stärkas. arbetskraftsbarometer visar att det råder brist på yrkeserfarna utbildade socionomer. är socionomutbildningen attraktiv och har ett högt söktryck. Denna brist på socialsekreterare medför att alltfler kommuner anlitar socionomer som konsulter. Det i sin tur medför kraftigt ökade kostnader. Det kan handla om den dubbla kostnaden jämfört med en ordinarie anställd. För att rekrytera och kunna behålla socialsekreterare krävs att är en attraktiv arbetsgivare som erbjuder långsiktigt konkurrenskraftiga villkor. ser att det krävs ett flertal åtgärder som tillsammans kan stärka och dess medarbetare. På lång sikt handlar det om att i högre grad se socialt arbete som en vetenskapligt baserad profession, vilken arbetar inom ramen för etablerad kunskap och som fattar självständiga beslut under tydliga lagar. Kopplingen mellan vetenskaplig utveckling och praktiskt arbete ska vara självklar. På kortare sikt handlar det om konkreta förbättringar av arbetsvillkoren i det dagliga arbetet. Det saknas exempelvis tydliga möjligheter till karriärutveckling för socialsekreterare. Socialsekreterarnas administrativa börda ska minska, bland annat genom att förenkla biståndsbedömningar och nya tekniska lösningar. Fler socialsekreterare bör kunna arbeta i yttre tjänst, som kommunerna behöver utveckla verktyg för att mäta socialsekreterares arbetsbelastning. Alliansregeringen lade 2013 fram förslag om att införa särskilda behörighetskrav för utförare av vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården, detta givet hur viktigt det är att personal har hög och rätt kompetens för att rättssäkert och med hög kvalitet kunna utföra sitt arbete. gäller behörighetskraven som säger att handläggare som utför vissa uppgifter inom som rör barn och unga ska ha en svensk socionomutbildning eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan. För att ge i 290 kommuner möjlighet att anpassa sig och leva upp till de nya kraven infördes övergångsbestämmelser men trots att har passerat har många kommuner fortsatt problem att klara kraven. Därför har övergångsreglerna förlängts till . Vi motsatte oss inte förlängningen men finner det djupt bekymmersamt att regeringen inte agerar för att möta utmaningar. Regeringen behöver nu skyndsamt återkomma med förslag på hur kompetensbristerna i kommunernas socialtjänster kan åtgärdas. Mycket av arbetet inom präglas av tidskrävande krav på tydlig dokumentation som är nödvändig för att kunna säkra rättssäkerhet. växer de administrativa uppgifter som med fördel skulle kunna utföras av annan personal. Hälften av alla medarbetare inom uppger att de inte klarar att upprätthålla kvaliteten och rättssäkerheten på det sätt som krävs. För att minska socialsekreterares administrativa belastning bör det fastställas vilka arbetsuppgifter som kan utföras av anställda som inte är utbildade socionomer eller innehar motsvarande högskoleutbildning. vill att det ses över ytterligare sätt att minska den administrativa arbetsbördan till exempel genom att ta fram fler redskap att kunna förenkla biståndsbedömningen. Det kan exempelvis ske genom modern teknik och effektiva processer. En mer genomtänkt strukturerad introduktion och metodisk handledning för socialsekreterare där de får ett kvalificerat stöd skulle förbättra förutsättningarna för socialsekreterare att genomföra sitt jobb. bör därför få i uppdrag att utarbeta en sådan introduktion i samverkan med arbetsmarknadens parter. För att underlätta möjligheterna att styra och utveckla verksamheterna bör kommuner uppmuntras att ta fram verktyg som kan mäta arbetsbelastningen. medarbetare ska också kunna känna sig säkra på jobbet. Var fjärde socialsekreterare har känt sig utsatt för hot och våld av händelser relaterade till deras tjänsteutövning . Det är oacceptabelt. Straffen bör skärpas för våld och hot som riktas mot dem på grund av deras arbetsuppgifter. Hoten inträffar ofta i samband med myndighetsbeslut, som vid omhändertagande av barn eller att en klient har fått avslag på en ansökan om ekonomiskt bistånd. vill införa en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff. Inrätta nationell ledarskapsutbildning inom vill att regeringen ger i uppdrag att se över möjligheterna att inrätta en nationell ledarskapsutbildning avsedd för framtidens ledare inom . Detta i syfte att ge professionen inom ett tydligare stöd. Det är viktigt att kommunerna tar sitt arbetsgivaransvar och utvecklar ledarskapsutbildningar, själva eller gemensamt, i samverkan med akademin. Chefer ska kunna ge ett strukturerat mentorskap till oerfarna socialsekreterare. Det gäller inte minst ärenden avseende omhändertagande av barn och unga samt andra komplicerade familjeärenden. vill att intresseorganisationer och utförare av socialtjänstverksamheter och lämpliga statliga myndigheter tillsammans tar fram förslag på ledarskapsutbildning gällande verksamheter. Det är viktigt att som arbetsgivare kunna erbjuda kvalificerad ledarutbildning på akademisk nivå. Ledarskapsutbildningen ska i första hand vara avsedd för ”första linjens” chefer inom . Vi vill stärka det lokala ledarskapet, stimulera vidareutbildningar, handledarstöd och att lokalt tar fram mentorskapsprogram. Ledarskap och mentorskap har avgörande betydelse för långsiktiga förmåga att bedriva verksamhet av hög kvalitet. En viktig del för att kunna skapa förutsättningar för detta handlar om utbildning och fortbildning för chefer inom alla delar av . Det finns en nationell kurs avsedd för ledare inom individ- och familjeomsorgen i universitets- och högskoleregi. Det är bra, och bör utvecklas. Säkra den utsattes trygghet – kvalitetskontrakt i föreslår att en utförare som inte når upp till kvalitetskraven ska åläggas ett kvalitetskontrakt. Kvalitetskontraktet tecknas mellan huvudmän och avseende den utförare eller enhet som inte når de fastställda kvalitetskraven i det fallet huvudmannen är en kommun. Fristående aktörer ska teckna kvalitetskontrakt med berörd kommun. Att inte nå upp till kraven innebär att verksamheten bedömts hålla otillräcklig eller undermålig kvalitet. Kvalitetskontrakten ska innehålla krav på åtgärder som forskning och beprövad erfarenhet har visat kan möta de ställda nationella kvalitetskraven. Finansieringen av dessa nödvändiga åtgärder ska delas mellan stat och berörd huvudman. Kvalitetskontrakt gäller både offentliga och fristående huvudmän. Kontrakten avser att skydda brukare från bristande verksamheter. När en verksamhet brister men bristerna går att åtgärda utan risk för brukares hälsa ska kvalitetskontrakt tecknas. Åtgärdas inte bristerna inträder sanktioner enligt dagens lagstiftning. Nya sanktioner kan bli aktuella för att säkerställa att brister åtgärdas. Det är viktigt att förbättra kvaliteten inom hela . Kvalitet inom verksamheter låter sig inte utvärderas av ett enstaka krav eller enbart en indikator. Därför föreslås att ett begränsat antal nationella kvalitetskrav för verksamheter fastställs, som ska spegla en samlad bedömning av kvalitet. Det ska inte spela någon roll för kvalitet och rättssäkerhet vilken socialtjänst som ger stöd till den som är i behov av hjälp. Så ser det dock inte ut . För att säkerställa att alla oavsett bostadsort ges bästa möjliga socialtjänst vill vi införa kvalitetskontrakt i . Kvalitetskontrakt ska gälla alla verksamheter, oavsett utförare och driftsform. Nationella kvalitetskrav ska införas för att säkerställa kvalitet och resultat så att alla får det stöd som de har rätt till. Uppföljning och analys ska ha ett tydligt äldreperspektiv. Det handlar om en helhetsgranskning, inte detaljkontroller. I delar där det är möjligt ska resultaten och informationen redovisas. Regeringen bör också följa upp hur befintliga metoder och verktyg, så som lex Sarah-anmälningar, för uppföljning och systematisk kvalitetsutveckling fungerar och vid behov vidta åtgärder. är ett viktigt redskap i det systematiska kvalitetsarbetet inom och syftar till att missförhållanden ska åtgärdas och att liknande missförhållanden ska kunna förebyggas och undvikas. Särskild avgift vid oskäliga väntetider vill att regeringen ger i uppdrag att reformera bestämmelserna om särskild avgift vid oskäliga väntetider. Det är inte bara inom hälso- och sjukvården som långa väntetider är ett problem. Även i är långa väntetider ett problem vilket först och främst drabbar enskilda i behov av sociala insatser men som också kan stå kommunerna dyrt. För att stävja problemet med långa väntetider inom kan kommunerna nämligen tvingas betala särskilt avgift vid oskäliga väntetider. fick omkring 90 kommuner betala denna särskilda avgift till en sammanlagd kostnad om . anser att den särskilda avgiften är ett viktigt redskap för att öka efterlevnaden av gällande lagstiftning. Det är naturligtvis oerhört viktigt att personer får sina beviljade insatser och det inom rimlig tid. ser vi ett behov av att reformera bestämmelserna. Dels i syfte att minska risken att avgifterna leder till oönskade effekter och dels i syfte att skapa ett mer rättvist system för kommunerna. lyfte i en utvärdering att avgifterna kan orsaka ett antal oönskade eller tveksamma effekter så som att det blir viktigare för kommunerna att verkställa insatser än att på bästa sätt tillgodose den enskildes behov. Konkret skulle detta t.ex. kunna handla om personer i väntan på plats på särskilt boende. lyfter att den enskilde kan känna sig tvingad att tacka ja till ett erbjudande som inte är skäligt för hen om vederbörandes kommun har som praxis att avsluta ärenden om den enskilde tackar nej. I vilken utsträckning som systemet med särskild avgift vid oskäliga väntetider leder till oönskade effekter behöver analyseras och bestämmelserna därefter ses över i syfte att minska risken för oönskade effekter. SVT:s presenterade en granskning där man gått igenom de lex Sarah-anmälningar som gjorts till Inspektionen för vård och omsorg () om barn. Granskningen visade att var sjätte kommun aldrig gjort någon lex Sarah-anmälan om barn sedan bildades . Frågan är om verkligen 50 kommuners socialtjänster inte har haft några allvarliga missförhållanden eller påtagliga risker för allvarliga missförhållanden. Att var sjätte kommun inte gjort någon lex Sarah-anmälan om barn sedan bildades kan vara ett tecken på att missförhållanden och risker aldrig anmäls. Det är i så fall allvarligt och något som bör få regeringen att agera. För att göra systemet mer rättvist för kommunerna bör också sättet som avgifternas storlek fastställs reformeras. fastställs avgiften utifrån den insats som inte verkställs. Det bör fortsatt vara utgångspunkten men vi menar att även kommunens storlek måste tas i beaktande. Det är inte rimligt att en kommun med bara några tusen invånare och en storstadskommun med flera hundratusen invånare ska betala samma avgift. Systemet med särskild avgift vid oskäliga väntetider behöver därför reformeras så att avgifternas storlek både står i proportion till den insats som inte verkställs och berörd kommuns storlek. samarbete med övriga delar av samhället vill att regeringen ger i uppdrag att gemensamt med representanter för socialtjänst, skola, vård, psykiatri och polis utveckla metoder för mer strukturerat och metodiskt samarbete och samverkan. stöd ska stärka mindre kommuners möjligheter att hålla en hög professionell kompetens inom . Det är centralt att analysera och använda de goda exempel som finns gällande ökad samverkan och samarbete mellan mindre kommuner och mellan landsting/region och kommun. Regeringen bör också se över relevant lagstiftning och vidta andra åtgärder i syfte att möjliggöra ökat samarbete om myndighetsutövning över kommungränser avseende socialtjänst i allmänhet och den sociala barn- och ungdomsvården i synnerhet. De ideella insatserna är en stor tillgång för samhället. Det är krafter som inte kan eller ska styras av politiker och myndigheter. De ideella insatserna ska däremot stödjas och uppmuntras. Volontärskapet i är starkt. Vuxna och unga deltar i trygghetsvandringar på helgnätter, hjälper hemlösa och engagerar sig mot hedersförtryck. Pensionärer tar sig tid för ideellt arbete i anslutning till skolor och fritidsverksamhet.