mot · H7023241 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda den svenska skattebasen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra skattetrycket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska det personliga ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av systemet med personalliggare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra ersättningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer generösa anståndsregler för skatteskulder en juridisk skatteprocess pågår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten till skattereduktion för gåva och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa reklamskatten för ideella föreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten till nedsatta arbetsgivaravgifter för föreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera utredningen om att avveckla fastighetstaxeringssystemet och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Kristdemokratiska utgångspunkter i skattepolitiken Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin inkomst. Studier och kompetensutveckling måste löna sig. Skatte-, bidrags- och socialförsäkringssystemen ska sammantaget ta hänsyn till familjesituationen och försörjningsansvaret samt upplevas som rimliga av medborgaren. Det är ett mål i sig att sänka skattetrycket. har i tidigare regeringar varit med och sänkt skattetrycket – 2006 till 2014 sänktes skattetrycket, mätt som totala skatteintäkter i förhållande till bnp, från till . Det var en väldigt positiv utveckling som bidrog till ökad frihet för människor och familjer, och som ledde till ökade incitament till arbete och företagsamhet. Även den budget som tillsammans med vann gehör för i innebar sänkt skattetryck, och budget sänker skattetrycket ytterligare något. Med det sagt måste varje skattesänkning vägas mot angelägna prioriteringar inom välfärden. I en globaliserad ekonomi utsätts främst kapitalskattesystemet för konkurrens. Kapitalskatterna måste därför vara konkurrenskraftiga. Beskattning av inkomster, varor, tjänster, fastigheter och förmögenhet eller andra former av beskattning får inte urholka äganderätten och ska utformas enligt vedertagna skatterättsliga principer som skatt efter bärkraft och likabehandling. Skattesystemet ska bidra till ett gott klimat för företagsamhet och främja eget ansvarstagande. Det är dessutom viktigt att skattereglerna utformas så enkelt som möjligt för att underlätta bland annat för småföretagsamhet. Nivån på mervärdesskatten bör i princip vara generell. En hög generell nivå på momssatsen medför dock att undantag kan behöva göras. Beskattningen ska utformas så att arbete gynnas medan förbrukning av ändliga naturresurser, miljöpåverkande utsläpp och annan miljöskadlig verksamhet motverkas. Det är en statlig uppgift att stödja kommuner som inte har ett tillräckligt skatteunderlag för att de ska klara sina lagstadgade skyldigheter gentemot kommunens invånare. värdesätter människans frihet högt. Därför anser vi att skattetrycket bör sänkas, för att medborgarna ska få mer pengar över i plånboken. Det stärker hushållens ekonomi och ökar tillväxten i landet, varpå fler jobb skapas och utanförskapet minskar. Dessutom innebär skattesänkningar som stimulerar till fler arbetade timmar att kommunernas ekonomi stärks långsiktigt, vilket är viktigt i då kommunerna ställs inför stora utmaningar på grund av demografiska förändringar som innebär en allt högre försörjningskvot. anser därför att inkomstskatterna är för höga i . Men till skillnad från regeringen väljer att sänka skatten för alla löntagare, inte enbart de med högst inkomster. föreslår därför en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat är skattesänkningen konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har försäkringsinkomster. Personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster får en skattesänkning på av inkomsten . Det innebär per person i skattesänkning. För en snittsvensk med innebär det en skattelättnad på . Även marginalskatterna behöver sänkas. Värnskatten bör avskaffas , men när ekonomin nu avmattas prioriterar vi skattesänkningar som inkluderar fler löntagare och med inkomster även under värnskattsnivån, då dessa tenderar att konsumera mer av en löneökning än vad de mest högavlönade gör. Den stimulansen för ekonomin blir viktig i en kommande lågkonjunktur. I KD/M-budgeten höjdes därför skiktgränsen för statlig inkomstskatt. föreslår i budgeten en ytterligare höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt från till . Det innebär i sänkt skatt för omkring 1,4 miljoner löntagare, jämfört med de drygt 300 000 som betalar värnskatt. gör även en extra höjning av brytpunkten 2021, vilket innebär att skiktgränsen blir ca , inkl. indexuppräkning. Jämfört med den beräknade skiktgränsen innebär det mer . Förändringen av skiktgränsen som vi gör innebär ju även att värnskattebetalare får sänkt skatt, men mindre än med regeringens förslag. anser även att skatten på pensionsinkomster måste fortsätta sänkas. Därför såg vi till att alla pensionärer fick sänkt skatt i den budget som vi, tillsammans med , fick igenom i . Regeringen föreslår nu sänkt skatt för pensioner . Det är bra, men anser att även pensionärer med låga pensionsinkomster ska få sänkt skatt. Därför inkluderar vi pensionsinkomster i den breda skattesänkning vi föreslår i vårt budgetalternativ, vilket innebär att alla pensionärer ska beskattas lägre . Cirka 2,3 miljarder av vår breda skattesänkningsreform går därmed till pensionärerna 2020. Denna skattesänkning gör utöver regeringens skattesänkning för pensionärer om , som vi också går med på i vårt budgetförslag. Sammanlagt sänker vi därmed skatten för pensionärer med 2020. Institutioner centrala för en välfungerande ekonomi Myndigheterna , och är av fundamental betydelse för en välfungerande ekonomi som präglas av ordning och reda. ser, framför allt, till att de skatter som bestäms av politikerna i riksdag, landsting/regioner och kommuner tas in, men myndigheten har också viktiga brottsbekämpande funktioner. kontrollerar flödet av varor in i och ut ur , bidrar till ett säkert samhälle och säkerställer en konkurrensneutral och effektiv handel. Det senare är inte minst viktigt för som ett litet och handelsberoende land. arbetar med att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, vilket är viktigt för all form av företagsamhet och för att förtroendet människor emellan ska upprätthållas på en hög nivå. Därtill är Kronofogdens arbete med skuldsanering för överskuldsatta mycket viktigt ur ett socialt perspektiv. Viljan att göra rätt för sig är av grundläggande betydelse i ett väl fungerande samhälle. Totalt har de tre myndigheterna drygt 14 000 anställda. anser att den svenska skattebasen bör skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering anser att svenska intressen bör värnas. har tillförts medel för arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Service, tillgänglighet och lokalisering , och service till medborgare och företagare bör fortsätta att förbättras. I detta avseende är det förstås centralt med vidareutvecklade e‑tjänster. Allt fler människor använder dessa, men för de människor som ännu inte är fullt bekväma med elektronisk kommunikation är möjligheten till personliga möten vid servicekontor av stor betydelse. Myndigheterna behöver därför även fortsättningsvis ha god fysisk närvaro över hela landet. välkomnar Statskontorets förslag till nya principer för myndigheters lokalisering, som bland annat slår fast att myndigheter ska ta hänsyn till regional tillväxt vid beslut om lokalisering. anser att verksamhet ute i landet är viktig och motsätter sig därför fler nedläggningar av lokala kontor. Vi välkomnar också regeringens förslag i budgetpropositionen om att utöka antalet servicekontor ute i landet, så att fler personer och företag får tillgång till , och nära hemmet. anser dock att större satsningar behövs för att stärka upp servicen på landsbygden. Därför vill vi öppna ytterligare sju servicekontor utöver de 27 som regeringen aviserat. De ytterligare sju kontoren bör placeras i kommuner som inte har några servicekontor . Vi föreslår dessa platser för nya servicekontor: , , , , , och , och avsätter 2020 samt därefter för detta ändamål. Viktigt att ytterligare synliggöra skattetrycket Som angavs ovan har medverkat till att skattetrycket sänkts i . har dock alltjämt en av de högsta skattekvoterna i världen. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. Detta framkom inte minst i en rapport som samhällsdebattören och teknologie doktor presenterade 2015. En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolda. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida man får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja desamma. deklarerade över 6,3 miljoner personer (av totalt drygt 8 miljoner) elektroniskt på olika sätt. Det var ännu där antalet digitala deklarationer ökade. infördes också möjlighet att betala kvarskatt med Swish, vilket över 200 000 personer gjorde. Att servicen gentemot medborgarna ökar och deklarationerna förenklas är positivt, men leder det sannolikt till att färre personer riktar full uppmärksamhet mot sina skatteuppgifter, vilket kan bidra till de resultat som Sanandaji påvisar. Vad kan man då göra? Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Det är inte mer än rätt att vi politiker kontinuerligt arbetar med att belysa och informera om hur vårt samhällssystem fungerar och vilka fundament det vilar på. En sådan viktig faktor är skattesystemet och medborgarnas vilja att betala skatt. För att förtroendet framöver ska fortsätta att vara stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Det svenska har genomgått stora förändringar sedan medlemskap i . Den fria rörligheten inom EU för mycket gott med sig men får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. vill stärka tullens brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. är för starkt inriktat på att vara en uppbördsmyndighet under . Det innebär att deras huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt. Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen, men myndigheten har för svaga befogenheter. Det är en del i en kedja som gjort att kallats för ett ”smörgåsbord” för internationella stöldligor. av inbrotten i upp, och enligt polisen begås en stor del av de så kallade åldringsbrotten, alltså brott mot äldre, av utländska stöldligor. Tullen tvingas se på när misstänkt stöldgods lämnar landet och saknar ett uppdrag i regleringsbrevet att kontrollera utförsel. Tack vare den budget som , tillsammans med , vann gehör för i , har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att befogenheter måste utökas. Detta måste genomföras . Tullen behöver i ökad utsträckning bli en gränsskyddsmyndighet som kan beivra alla typer av brott vid gränsen. Inte minst bör utförseln av varor kontrolleras betydligt hårdare. Våra gränser har blivit allt porösare, trots att vi rent geografiskt befinner oss i en gynnsam situation, i och med att vi nästan är en halvö. Det dåliga gränsskyddet är en av anledningarna till att antalet inbrott är så högt och uppklarningen är så låg. I klarades exempelvis av alla inbrott upp 2014, och då var den siffran i . menar att bör få ett tydligare uppdrag att kontrollera, stoppa och kvarhålla (frihetsberöva) personer vid gräns. Mest konkret innebär det att tullen ska kolla pass eller andra inresedokument i högre utsträckning . Tullens skarpare befogenheter att frihetsberöva kommer ge dem bättre möjlighet att kontrollera in- och utflöden av varor och människor i landet. Det är viktigt att finns närvarande längs de stora trafiklederna under dygnets alla timmar. har tullare utbildning . Eftersom genomför kontroller av införsel av varor som narkotika lär en omgörning av utbildningen för att kunna beslagta stöldgods inte behövas; dock behöver den kompletteras med vissa moment. Tullare behöver få större möjlighet att beväpna sig. Under jakten på Rakhmat Akilov begärde tullen på och och i att få beväpna sig ifall han skulle dyka upp där med sikte på att ta sig ut ur landet. De fick nej, och därför utfärdade facket skyddsstopp. Samtliga obeväpnade tullare gick alltså hem under jakten på en terrorist. Det är inte acceptabelt. Vi vill stärka befogenheter genom ett antal reformer. Ändra lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen så att stöldgods och hälerigods ingår bland de varor som får kontrollera vid gränsen. kan internationella stöldligor ostraffat föra ut varor och tullen kan bara se på. Tullen bör ges befogenhet att frihetsberöva misstänkta. Detta saknas , varför personer som kan antas ha stöldgods skulle kunna tillåtas gå ombord på exempelvis en färja även om stöldgodset blivit beslagtaget. Använd ANPR-kameror som automatiskt känner igen registreringsskyltar vid alla gränspassager. Vi behöver bättre kontroller av vilka fordon som kommer in i och lämnar landet. Placera poliser i tullens arbetslag. Innan en omorganisering av tullen är på plats behöver poliser placeras i tullens arbetslag. Det beror på att polisen har befogenhet att beslagta misstänkt stöldgods och att frihetsberöva personer, vilket tullen inte har. Inresekontroller, det vill säga passkontroller och id-kontroller, bör ske i större utsträckning . Utbildningen av tullens tjänstemän behöver ses över så att man kan agera mer polisiärt mot personer. Det innebär bland annat en ökad möjlighet till beväpning. Man ska kunna beivra människosmuggling, trafficking och utförsel av stulna bilar vilket endast är polisens uppgift. Det kräver att tullen också ska kunna frihetsberöva misstänkta personer. På kort sikt bör poliser placeras i arbetslag för att kunna fatta den typen av beslut på plats. För att klara förändringen och ambitionshöjningen behöver anslaget till höjas. Därför avsattes stora resurser i den budget som och tillsammans la fram i 2018. bedömer att de potentiella vinsterna för samhället som skulle uppstå om fick ett bättre gränsskydd skulle vara omfattande: färre personer som vistas illegalt i , färre illegala vapen och mindre droger som kriminella kan sälja i utanförskapsområden. behöver flyttas från till . På så vis kommer den departementala styrningen av myndigheten att mer inriktas mot vidare brottsbekämpning än endast uppbörd av skatt och kontroll av varor. Stärkt juridiskt skydd för företagare Många företagare utsätts för brott. I en undersökning som Företagarna gjort angav en av tre företagare att de utsatts för brott av något slag. Det kan röra sig om allt från bedrägerier och bluffakturor till bolagskapningar eller osund konkurrens från yrkeskriminella som driver regelrätta verksamheter utan att betala skatt. menar att legitimationskontroll alltid bör göras vid ändring av person- eller företagsuppgifter hos och . I första hand ska fler uppmuntras att använda e‑tjänster där inloggning sker med e‑legitimation, bank-id eller andra godkända sätt för legitimering. Den som vill lämna in en ansökan manuellt ska kunna göra detta via servicekontor där eller finns. Så kallade bluffakturor har blivit ett allvarligt problem. Varje bluffaktura är i sig ofta på en ganska liten summa men eftersom det sker organiserat kan gärningsmännen med några knapptryck skicka ut fakturor som sammantaget är på mycket stora belopp. Det är viktigt att bestämmelser om bedrägerier är anpassade för den systematik som dessa brott begås med , och ser därför positivt på att brottsrubriceringen grovt fordringsbedrägeri nu är införd. Ytterligare en form av bedrägeri är att använda en annan persons identitet för att vilseleda en tredje person att exempelvis leverera varor. Syftet är att den vars identitet man använder ska stå för kostnaderna. värnar de små och medelstora företagen. För att fler ska få möjlighet att driva företag, anställa och utvecklas måste krångliga och oproportionerliga regler motverkas. anser därför att reglerna kring företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Enligt aktiebolagslagens regler för personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande bestämmelse gäller dock inte skatteskulder, där en styrelse kan hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, även om styrelsen följt alla steg i avseende på kontrollstämma etc. vill se över och begränsa styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts. Företag kan inte få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Vid till exempel skattemål är ordningen sådan att företagare måste betala utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. vill se över anståndsreglerna. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. I förslag till regeringen föreslås att skogskontot ska tas bort. Många skogsägare är beroende av skogskontot då det ger möjlighet till en jämnare affärscykel, genom att skogsinkomster kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. anser att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå. I och med antagande av Alliansens budgetmotion fick i uppdrag att förenkla företagares skatteadministration. vill följa upp och vid behov fortsätta detta arbete. Systemet med personalliggare innebär för många företagare regelkrångel och en ständig oro för att små misstag ska leda till stora bötesbelopp. Det är därför hög tid att avveckla personalliggaren i dess nuvarande form. Systemet infördes för att motverka osund konkurrens och svartarbete. Det är fortsatt mycket viktigt att göra det, men i takt med att samhället förändras måste också verktygen förändras. har nya lagar och regler tillkommit som försvårar fusk, som till exempel kassaregisterlagen och de individuella arbetsgivardeklarationerna. När nya regler tillkommer, måste också gamla ses över och tas bort. Befintliga regelverk måste också ständigt prövas kritiskt för att se om syftet med dem uppnås. Personalliggarna ger inte önskad effekt, då det är alldeles för enkelt att lura systemet som de fel som upptäcks lika gärna kan handla om misstag som om fusk. anser därför att systemet med personalliggare kan tas bort för de flesta branscher, men vi vet att åsikterna om systemet varierar kraftigt beroende på bransch. Det kan därför finnas skäl att någon eller några branscher, som till exempel byggbranschen, behåller systemet. Att motverka osund konkurrens och svartarbete är fortsatt viktigt, och nya arbetssätt bör ständigt utvecklas för att stoppa dessa problem. Att komma tillrätta med problemen kring överskuldsättning till följd av snabblån och sms-lån är en viktig fråga, inte minst för många ungdomar som riskerar att hamna i en mycket utsatt situation. har på olika sätt arbetat för att göra förbättringar; exempelvis har det införts tillståndsplikt för snabblåneföretagen. har fått i uppdrag att utföra tillsyn av företagen och har fått utökade sanktionsmöjligheter mot brister i kreditprövningen. ställer sig positivt till att verka för en översyn av regler för vilka skulder som får lämnas över till myndigheten, liksom när det får göras. I kombination med tillsynsuppdrag kan det få en god effekt för minskad överskuldsättning. motsätter sig regeringens neddragning om och föreslår istället utökade resurser om för arbete med att motverka överskuldsättning. Detta arbete bör exempelvis ta sig uttryck i förstärkt förebyggande arbete för att undvika långa handläggningstider. Antalet barn som berörs av verkställda avhysningar ökar. berördes totalt 448 barn. Motsvarande siffra året innan var 392, vilket är en ökning . satt i regering prioriterades detta arbete vilket ledde till kraftiga minskningar i antalet avhysta familjer med barn. anser att särskilda insatser nu bör tillsättas för att återigen minska denna siffra och föreslår därför att barnfamiljer ska vara prioriterade inom uppdrag att motverka överskuldsättning. Utveckla skattereduktionen för gåvor anser att civilsamhället spelar en viktig roll i samhällsutvecklingen och att det därför behövs åtgärder som skapar bättre förutsättningar för civilsamhället att fungera och utvecklas. Många viktiga verksamheter som till exempel anordnar sommaraktiviteter för barn från ekonomiskt utsatta familjer, tar hand om flyktingar eller driver härbärgen för hemlösa bygger på människors ideella tid och engagemang samt gåvor från människor som vill stödja ekonomiskt. Alliansregeringen införde, på initiativ av , gåvoskatteavdraget för att uppmuntra givande till ideella organisationer. efter att avdraget infördes ökade det totala givandet till landets 90-kontoorganisationer från 5,2 till 5,8 miljarder, enligt organisationen (tidigare Frii, Frivilligorganisationernas insamlingsråd). ökade den genomsnittliga månadsgåvan från till . såg därför mycket allvarligt på att den rödgröna regeringen tog bort möjligheten för den som skänker pengar till välgörande ändamål att göra skatteavdrag för gåvan och prioriterade därför detta i arbetet med den kristdemokratiska och moderata budgetreservation som antogs av . är avdragsrätten för gåvor därför återinförd. är det att börja utveckla gåvoskatteavdraget, bland annat så att takbeloppet för avdragsrätten höjs och fler typer av organisationer omfattas. Vi avsätter därför i vårt budgetalternativ. Det finns också fler förbättringar av reformen som behöver göras och är det hög tid att börja göra dessa.