ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702936 · 2019-10-01 00:00:00 — Utökad förskrivningsrätt för barnmorskor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till utökad förskrivningsrätt och tillkännager detta för regeringen. Barnmorskor måste alltför ofta kontakta läkare för att få recept utskrivna, istället för att själva kunna förskriva. Det leder till väntetid för patienterna och onödigt dubbelarbete för både läkare och barnmorskor. har barnmorskor en formell förskrivningsrätt – se föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1996:21) – och rätt att förskriva antibiotika som klamydiabehandling tillkom 2011. Men har inget hänt för att ge barnmorskor utökad förskrivningsrätt. Barnmorskor har gedigen kunskap och kompetens inom de olika verksamhetsområden de verkar inom och de arbetar i hög grad självständigt inom många verksamheter med fokus på kvinnohälsa, t ex på barnmorskemottagningar i primärvården, på ungdomsmottagningar och specialistmottagningar på sjukhus. I den kompetensbeskrivning som togs fram 2018 för barnmorskan framgår att barnmorskans arbetsområde är bredare än vad många i allmänhet tror. Barnmorskor har förutom sin specialistutbildning dessutom en särskild legitimation för yrket utöver sjuksköterskelegitimationen. Förskrivningsrätten har inte alls gått hand i hand med yrkets omfattning och höga grad av självständighet. Därför borde barnmorskors förskrivningsrätt kunna utvidgas. Exempel på läkemedel som skulle kunna ingå i en utökad förskrivningsrätt är lokalt östrogen och järnpreparat, men det finns fler exempel. Att distriktssköterskor har rätt att förskriva fler läkemedel är utmärkt, men det ger också argument för att även barnmorskorna borde få utökade förskrivningsmöjligheter inom sitt kompetensområde.
mot · H702937 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för en skrotningspremie för personbilar och tillkännager detta för regeringen. har tidigare i något olika tappningar haft en skrotningspremie för personbilar. Denna upphörde och ersattes av producentansvar. Ett i grunden rimligt beslut. Problemet är att det så här långt inte fungerar som tänkt i praktiken. En rundresa på svensk landsbygd och i glesare befolkade delar visar tyvärr på detta. Ett ökande antal skrotbilar är såväl ett miljö- som nedskräpningsproblem. Det har bl.a. lett till att vissa kommuner nu utfärdar ”amnestiliknande villkor” för att få bort horder av skrotbilar. Detta görs med kommunala medel, förståeligt, men inte ett rimligt sätt att använda kommunala skattemedel. I takt med de satsningar som gjorts på bl.a. att förnya den svenska fordonsflottan, miljöbilspremie och bonus–malus kommer problemet förhoppningsvis att minska, om det kan förstärkas med ett än tydligare producentansvar. Vad som behövs är en temporär satsning på en skrotbilspremie som effektivt kan bidra till att röja upp svensk landsbygd från ett såväl miljö- som nedskräpningsproblem. Premien ska finansieras inom sektorn.
mot · H702938 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn för att förbättra förutsättningarna för dem som arbetar inom äldreomsorgen att utvecklas i sitt yrke och tillkännager detta för regeringen. De som bor på landets äldreboenden är samma personer som lagt grunden för det unika välfärdsland som är. Dessa hjältar, som genom hårt arbete och strävan, byggt vårt land förtjänar en vård och omsorg av världsklass på ålderns höst. Det är dels en fråga om rena resurser, och på den punkten är det utmärkt att den socialdemokratisk ledda regeringen genom har sett till att säkra stora, nödvändiga tillskott till landets kommuner och landsting. Det är också bra att regeringen under förra mandatperioden sjösatte en utredning som ser över hur undersköterskor kan ges högre yrkesstatus – genom att göra yrket till ett legitimationsyrke. Men bortom frågan om välfärdens finansiering och yrkeslegitimation finns även andra viktiga parametrar att ha i åtanke när det kommer till att förbättra dagens äldreomsorg. Den som jobbar inom svensk omsorg måste ges goda utvecklingsmöjligheter inom sitt yrke, inte minst i takt med att arbetet blir alltmer komplext av de facto att många äldre med omsorgsbehov också är multisjuka. Bättre arbetsmiljö, fler kollegor och tid för introduktion och kompetensutveckling. Vi behöver enkelt sammanfattat få till en översyn kring hur vi ger dem som jobbar inom svensk äldreomsorg bättre möjligheter att utvecklas i sitt yrke – detta både för personalens och brukarnas bästa.
mot · H702939 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nödvändigheten av att prioritera det förebyggande sociala arbetet och tillkännager detta för regeringen. Det förebyggande sociala arbetet har prioriterats alldeles för lågt. Det borde vara tvärtom. Det förebyggande arbetet är oerhört viktigt, och med rätt insatser i rätt tid kan man spara onödigt lidande, bygga hopp och främja utveckling i ett samhälle. Det är alltför vanligt att kommunerna av besparingsskäl drar ner på det uppsökande sociala arbetet som till exempel fältassistenter, fritidsgårdar och ungdomsrådgivare. Den mycket uppskattade funktionen ”ungdomspoliser” prioriteras heller inte i alla regioner och kommuner, en funktion som stärkt känslan av närhet och trygghet till vårt gemensamma och som varit en del i samverkan mellan socialtjänst och . måste garanteras tillräckliga resurser för att kunna arbeta uppsökande med de alltför många ungdomar som känner utanförskap och hopplöshet. De behöver också resurser för att kunna arbeta långsiktigt och stöttande i barnens och ungdomarnas vardag. Det är svårt att ställa krav på nivån av det sociala arbetet; det är heller inte lagstyrt eller tvingande. Många inser nyttan men har svårt att prioritera verksamheterna. Här behöver man se över hur man kan verka för att garantera att ett adekvat socialt arbete görs förutsättningslöst.
mot · H702940 · 2019-10-01 00:00:00 — Stöd till funktionsvarierades ansökningsprocesser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över vilket stöd funktionsvarierade behöver för att kunna driva sina ansökningar vidare och tillkännager detta för regeringen. Sedan lades ner och ersattes med har inte funktionsvarierades situation stärkts nämnvärt. Det är bra att det finns en myndighet som arbetar för att motverka diskriminering, men saknas det ett individstöd för den enskilda funktionsvarierades rättigheter. Kommunerna, och landstingen/regionerna arbetar för individens behov och stöd, men vi ser ändå hur personer med funktionsvariationer får kämpa ensamma mot myndigheterna för att få eller behålla assistanstimmar. För att många funktionsvarierade ska kunna driva sina ansökningar vidare behövs någon form av stödfunktion. Ett sådant stöd ska inte ges av de myndigheter som själva är ansvariga för handläggning och bedömning.
mot · H702941 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ för att minimera felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen genom återkommande uppföljning och informationsinsatser till de sökande och arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga initiativ för att underlätta för de återbetalningsskyldiga som uppenbarligen gjort oavsiktliga fel och tillkännager detta för regeringen. Avsiktliga fel från de sökande bedöms vara en stor andel av de felaktiga utbetalningarna. kan de avsiktliga felen utgöra bidragsbrott enligt bidragsbrottslagen. Felaktigt utbetalda ersättningar ska återbetalas om de har orsakats av sökanden. Det gäller även den som fått ersättningen men inte har orsakat den felaktiga utbetalningen men har insett eller skäligen borde ha insett att utbetalningen skett felaktigt. Felaktiga utbetalningar kan också bero på oavsiktliga fel från den sökande. Man kan t.ex. ha glömt att anmäla ändrad inkomstuppgift eller att meddela andra ändrade förhållanden eller ha missförstått hur ansökan ska fyllas i. När det handlar om oavsiktliga fel från de sökande kan frågan om återbetalning bli mycket komplicerad då det alltför ofta handlar om stora summor, kanske , som ska återbetalas av personer som har mycket små möjligheter till detta eftersom man t.ex. har eller har haft sjukersättning. Detta är naturligtvis ett dråpslag för den enskilde som hamnar i en helt hopplös ekonomisk situation men det visar även på att välfärdssystemen inte tar hänsyn till människors olika förmåga att ta till sig information. Den som drabbats av varaktig sjukdom och inte kan jobba ska ha en trygg ekonomisk situation. Regeringen bör därför ta initiativ för att minimera felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen genom återkommande uppföljning och informationsinsatser till de sökande och arbetsgivare. Regeringen bör även överväga initiativ för att underlätta för de återbetalningsskyldiga som uppenbarligen gjort oavsiktliga fel.
mot · H702943 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra arbete och tillkännager detta för regeringen. ”Jag tänker försöka vända detta till ngt bra........istället för att ge upp.......det är inte jag.” Detta är ett citat ur en mailkonversation jag haft med en kvinna som upplevt det mesta när det kommer till felbehandling, att hennes sköldkörtelproblematik lett till följdsjukdomar som utmattning, reumatiska bekymmer m.m. Att ständigt kämpa för sin rätt gentemot sjukvården, som bollar henne fram och tillbaka, medarbetare som bedömer olika och som anser att läkarintygen är för tunna trots väldokumenterad sjukdomshistorik och bekräftad arbetsförmågenedsättning. Avslag på sjukpenning i väntan på nya läkarintyg som är omöjliga att presentera då läkaren remitterat till i detta fall ”” för ny utredning och där väntetiden som från början var nu är uppe . Onödigt lidande för den drabbade som väntar men också merarbete för de som handlägger och vårdar. Denna historia är inte unik. Det finns många kvinnor och män som upplever att det system vi byggt upp för att säkra god vård och hälsa inte håller. Det bör ske ett omfattande arbete och omtag som rör kvalitetssäkringen inom handläggningen på och dess samverkande organ. Här kommer några förslag. Man bör se över hur de kan bli mer digitala och använda inspelade samtal med klienter. Då kan inte ord ställas emot varandra och missförstånd minimeras. Samverkan och samarbete med sjukvården kan ske mer effektivt – även här kan tekniken vara behjälplig och utvecklas. Ansvaret ska inte ligga på den sjuka utan på den som utreder att begära in kompletteringar som kan skickas digitalt (sekretessen kan hanteras genom godkännande från den sjuke). Detta skulle minimera tid och frustration som uppstår när respektive part ringer om varandra osv. Man bör se över möjligheten att tillsätta en granskningsgrupp som ser över ärendena oberoende och som ser till att utredaren har uppfyllt sitt uppdrag och rätt beslut har fattats, så att ärenden inte hamnar i förvaltningsrätten och kammarrätten i onödan. Slutligen, när man söker skadestånd från FK, ska det inte vara de själva som gör bedömningen utan en oberoende avdelning. Det skulle bli mer rättssäkert. Detta bör ses över för att minimera risken för att människor hamnar mellan stolarna och bidra till onödigt lidande. Det skulle främja arbetsmiljön och underlätta för medarbetare på som försöker och gör ett bra jobb utifrån de förutsättningar som ges.
mot · H702944 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att stärka sfi-lärarna i deras yrkesroll och tillkännager detta för regeringen. För att integrationen ska bli en framgång för är utbildning och stöd i språkundervisning en avgörande faktor. Sfi ska ge en kvalificerad språkutveckling för de studerande. Det har antalet elever inom sfi mer än fördubblats och råder det stor brist på behöriga sfi-lärare. I det läget är det angeläget att överväga lärarnas kompetens som en viktig faktor att satsa vidare på. I syfte att minska lärarbristen inom sfi bör det övervägas huruvida sfi-lärare bör omfattas av samma satsningar på kompetensutveckling och löneutveckling som övriga lärargrupper. Det bör också övervägas huruvida fler lärare också bör få kompetensutveckling i svenska som andraspråk.
mot · H702945 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att stärka arbetet kring normkritik i skolans verksamheter och tillkännager detta för regeringen. Normer kan beskrivas som osynliga regler, idéer och förväntningar som skapas utifrån föreställningar om vad som är ”normalt” och vad som är avvikande. Studier visar bland annat att den som följer rådande normer ofta tilldelas makt och privilegier, och att följa belönas ofta med att personer inkluderas. Den som däremot avviker eller går emot kan tvärtom straffas genom alltifrån tystnad till våld. Inom skolans värld lyfter bland annat ”Friendsrapporten ” upp att känslan av sammanhang är avgörande för att barn ska känna sig erkända och utveckla en god självkänsla. Det handlar om något så enkelt och något så svårt som att ha vänner. Därmed blir arbetet kring normkritik så otroligt viktigt för våra barn och unga. består av en massa fantastiska familjer, men familjer som är väldigt olika. Familjer består av föräldrar som är gifta, skilda, sambor eller särbor. Familjer kommer från olika bakgrunder, etniciteter och religioner. Familjer består av mamma/pappa, mamma/mamma, pappa/pappa eller endast en mamma eller pappa. Barn uppfostras i vissa familjer av mor- och farföräldrar, fosterfamiljer eller syskon. Familjer är alltså mycket mer än vad som inryms i det gamla begreppet kärnfamilj. Utöver att våra barn och unga växer upp under väldigt olika förhållanden, lever vi också i ett samhälle där människor definierar sig som mer än bara man eller kvinna och där ens sexuella läggning inte längre behöver ”gömmas i en garderob” på samma sätt som . Dock vet vi att trots ett relativt öppet och förstående samhälle så styrs ofta våra strukturer av normer. Strukturer som innebär att många barn och unga skäms över sin familjesituation, självbild eller sexuella läggning. Skolans arbete kring normkritik blir därför otroligt viktigt för att bryta det tankemönster som finns om vad som är ”rätt” och vad som är ”fel”. Detta är ett arbete som ständigt måste leva och som ständigt måste utvecklas för att följa med samhällets utveckling. Skolan och dess personal ska i framkant ifrågasätta normer och människors uppfattning av vad som är ”normalt” och därmed hjälpa våra elever att vidga sina perspektiv och sin verklighetsuppfattning. Den normkritiska pedagogiken handlar framförallt om att först och främst synliggöra de normer som finns i vårt samhälle och påvisa hur de påverkar människors syn på varandra. Först efter att man synliggjort dem kan sedan arbetet med att ifrågasätta normerna och deras konsekvenser börja. De positiva effekterna av att lära våra elever att tänka normkritiskt är stora och många, men den främsta anledningen till att skolan måste stärka sitt arbete kring normkritik är att våra barn och unga ska känna sig trygga. Skolan ska vara en säker plats där ingen elev ska behöva skämmas för vare sig sin egen identitet eller sin familjesituation.
mot · H702948 · 2019-10-01 00:00:00 — Hälsobistånd till forskning om global hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bidra till det internationella arbetet och forskningen kring global hälsa och upprätthålla anslaget till forskning om global hälsa till av hälsobiståndet och tillkännager detta för regeringen. Socioekonomisk utveckling är en förutsättning för hälsa. Vi vet också att hälsa krävs för att vända fattigdom till utveckling. Infektionssjukdomar är det huvudsakliga hindret för hälsoutvecklingen i många fattiga länder. Diarrésjukdomar, luftvägsinfektioner, malaria, tuberkulos och inte minst hiv/aids står för den helt övergripande sjukligheten/dödligheten och är typiska exempel på den negativa kopplingen mellan sjukdom och fattigdom. Försummade sjukdomar som snäckfeber håller miljoner fattiga fångna i svår sjukdom runt om i världen. Människor hindras från att gå i skolan, att arbeta, delta i politiken och civilsamhället och i värsta fall att överleva. dör omkring en halv miljon människor av malaria; de flesta är barn. Tuberkulos skördar fortsatt miljoner liv . Sjukdomarna förvärrar redan rådande ojämlikheter och därför är kampen mot infektionssjukdomarna en av de viktigaste insatserna för att bekämpa fattigdomen. För att möta den utmaningen behövs enligt WHO bättre hälso- och sjukvård, fattigdomsbekämpning samt forskning som leder till nya effektivare metoder för diagnos, behandling och prevention. Det behövs satsning på fungerande vaccin, nya säkra läkemedel och nya, snabba och effektiva diagnosverktyg. I har forskning och innovationer alltid ansetts vara hörnstenar för social och ekonomisk utveckling. Detsamma gäller självklart också för fattiga länder och åtaganden i utvecklingsforskningen. Forskning är inte en lyx för rika länder, utan en kostnadseffektiv långsiktig verksamhet som uppfyller sociala och ekonomiska behov, möjliggör evidensbaserade slutsatser och ger verktyg för att undvika framtida fattigdom, hunger och misär. har en lång tradition av forskning om fattigdomens sjukdomar av erkänd internationell klass. Svensk forskning har bidragit till att antalet malariafall nu minskar i , att allt fler hivinfekterade får läkemedel och att nya effektiva program för reproduktiv hälsa implementeras i allt fler länder, och det var svenska forskare som tog fram det koleravaccin som är det som WHO rekommenderar. har stöttat forskning som del av hälsobiståndet. Vid ett ministermöte om hälsoforskning 2008 i skrev under en deklaration att investera av allt hälsobistånd till forskning (). Trots det har det åtagandet inte uppfyllts, och stödet till hälsoforskning ligger . låg stödet till hälsoforskning på av det totala hälsobiståndet (källa: UD/Sida) medan det låg på (källa: UD/Sida: hälsobistånd 2018). bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att bidra till det internationella arbetet och forskningen kring global hälsa och upprätthålla anslaget till forskning om global hälsa till av hälsobiståndet.
mot · H702950 · 2019-10-01 00:00:00 — Minnesdag tillägnad seyfos offer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en minnesdag tillägnad seyfos offer och tillkännager detta för regeringen. inleddes seyfo, ett av historiens värsta folkmord, på armenier, assyrier/syrianer, greker, yazidier och andra minoriteter i . Hundratusentals människor miste sina liv, och miljontals oskyldiga civila blev tvångsdeporterade från sina hem. Under dessa år begicks oerhört allvarliga krigsbrott mot mänskligheten, vilka kom att bli en inspirationskälla för som hänvisade till detta då han planerade att utrota judar. Även har vi sett hur dessa minoriteter, tillsammans med shiamuslimer, varit de främsta offren under Islamiska statens brutala härjningar i stora delar av världen. Seyfos offer har ännu inte fått upprättelse och den fruktansvärda tragedin erkänns inte ens av alla. Så sent som valde president att försvara deportationerna under med ett Twitterinlägg: ”Flyttningen av de armeniska gängen och deras anhängare, som slog det muslimska folket, inklusive kvinnor och barn, i östra , var den mest rimliga åtgärden som skulle kunna vidtas .” efter starten för folkmordet förnekas seyfo fortfarande av makthavare, och landets främsta företrädare ser delar av övergreppen, som man de facto erkänner, som fullt rimliga. har därefter fortsatt att utan repressalier begå brott mot mänskligheten, som omvärlden i många fall passivt sett på, vilket vi tyvärr också ser genom omfattande exempel i såväl som grannländerna och . Seyfo erkändes av , vilket till viss del blev något av en upprättelse för alla de människor som bor i och som mist anhöriga under folkmordet. Det minsta kan göra för dessa människor är att lyfta upp som en nationell minnesdag för seyfos offer, vilket också bör ske.
mot · H702951 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen om bötesbelopp och tillkännager detta för regeringen. Böter är en summa pengar som en dömd person ska betala som straff för att ha begått ett brott. De vanligaste typerna av böter är penningbot, som är ett fast belopp, och dagsböter, som är proportionella mot den taxerade inkomsten. En dagsbot fastställs till ett visst belopp, , och bedöms efter vad som anses vara skäligt med hänsyn till den dömdes inkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Utöver detta kan böter utskrivas av en polisman, exempelvis vid olika trafikbrott. Vad vi dock har sett är att bötesbelopp ofta inte alls är proportionerliga avseende brottets skada. Att exempelvis köra för fort på en tom raksträcka kan innebära i böter, trots att ingen skada skett. Det finns också exempel där dömda personer får förhållandevis låga böter, trots att kostnaden för såväl skadan för drabbade som rättegångskostnader varit betydligt högre. Ett exempel är den unga aktivisten som för inte så länge sedan dömdes att betala sammanlagt i böter efter att ha stoppat utvisningen av en 52-årig afghan. Utöver faktumet att passagerare på det aktuella planet drabbats av förseningar, oro och allmän olust beräknade Kriminalvården att händelsen på flygplats orsakade en merkostnad på . Med andra ord var den faktiska kostnaden för brottet 80 gånger högre än vad den dömde ålades att betala, som förlusten i form av tid och eventuella andra problem för alla de drabbade inte alls räknades in. Det finns en låg rad andra exempel som är lika bisarra, varför regeringen bör göra en översyn av lagstiftningen i syfte att möjliggöra bötesbelopp som i större utsträckning än står i proportion till den skada som en dömd brottsling har orsakat.
mot · H702952 · 2019-10-01 00:00:00 — Ursprungsmärkning av animaliska produkter inom restaurangbranschen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter inom restaurangbranschen och tillkännager detta för regeringen. I många avseenden är ett föredöme avseende såväl konsumenträtt som djurvälfärd. Som konsumenter är vi vana vid att kunna ta reda på såväl innehåll som bakgrund för den mat vi köper i butiken. Kött, ägg, fisk och ett antal andra livsmedel som exempelvis frukt och grönsaker ska enligt reglerna alltid märkas med ursprung. Tack vare den möjligheten gör svenska konsumenter också medvetna val, baserat på olika faktorer, vilket leder till att producenterna tar hänsyn till detta för att maximera kundkretsen. Så är dock inte fallet vid restaurangbesök. Att rätten att få reda på var exempelvis köttet vi äter på en restaurang kommer ifrån inte garanteras är inte bara problematiskt för svenska konsumenter. Det är även problematiskt för de djur som far illa till följd av att en krögare kan tjäna stora pengar på att servera utländskt kött, som ofta producerats på ett sätt som inte skulle ha varit lagligt i . Svenska animaliska produkter har därför kommit att få ett starkt varumärke. har en förhållandevis låg antibiotikaanvändning, förhållandevis lite besprutning, förhållandevis goda arbetsvillkor, kontrollen över produktionen är förhållandevis god och djuren behandlas förhållandevis väl tack vare våra djurskyddsregler. Dessutom är risken att maten fraktats onödigt långt betydligt lägre när man som konsument väljer inhemska varor. Det starka varumärket gör inte bara att producenter får en sund inställning till sin produkt, utan gör även att vår svenska landsbygd kan verka tack vare tilltron från svenska konsumenter. Restaurangbranschen i har vid ett antal tillfällen sagt sig vara villig att på frivillig basis börja redovisa ursprungsland rörande kött och fisk. Till skillnad från vårt östra grannland har inte mycket skett i , varför åtgärder från politiken är nödvändiga. Mot bakgrund av detta bör samtliga restauranger, caféer och all annan näringsverksamhet som säljer kött, odlad fisk och andra animaliska produkter åläggas en skyldighet att ursprungsmärka dessa produkter.