mot · H702220 · 2019-09-25 00:00:00 — Det skulle i så fall handla om personer av viss nationalitet med väldigt hög bifallsprocent, exempelvis syrier eller eritreaner där huvudfrågan blir att utreda nationaliteten. är mycket kritiskt till att regeringen inte använt det den själv kallat för ”andrum” för asylmottagandet till att förbättra kapaciteten i mottagandet så som utlovades när den tillfälliga lagen lades fram. När betänkandet från mottagandeutredningen ska beredas och omsättas till politiska förslag menar att dessa förslag bör syfta till att öka kapaciteten i mottagandet och stärka beredskapen för den händelse att antalet människor som söker asyl i ökar på nytt. Regeringen bör återkomma med förslag på hur den grundläggande kapaciteten i asylmottagandet kan ökas och beredskapen för tillfälliga ytterligare påfrestningar stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Feministisk migrationspolitik – feministiskt mottagande är ett feministiskt parti. Vi förespråkar en feministisk migrationspolitik och ett feministiskt mottagande av människor på flykt. Asyllagstiftningen och handläggningen av ansökningar bör reformeras så att de bygger på en större medvetenhet om de särskilda faror och problem som flickor och kvinnor möter under såväl flykten som asylprocessen, p.g.a. rådande könsmaktsordning. Genom ett feministiskt mottagande av människor på flykt motverkas diskriminering utifrån förutfattade meningar och föreställningar. Våra reformer på det området beskriver vi i motionen En mänsklig och rättssäker flyktingpolitik (2018/19:297). Mottagandet måste bli mer jämställt. är ett av världens mest jämställda länder men vi har mycket kvar att göra. Löneskillnader, mäns våld mot kvinnor, diskriminering och obetalt arbete i hemmet är fortfarande stora utmaningar för det svenska samhället. Jämställdhet kan aldrig tas för given, feministiska kamper måste tas och överallt. Det är så vi har nått dit vi är och det är så vi bygger ett rättvisare och mer jämlikt . Barnomsorg, särbeskattning och föräldraförsäkring är några av de viktigaste byggstenarna i den svenska jämställdhetpolitiken. Att peka finger åt andra som man anser är mindre jämställda gör inte mer jämställt. Vi måste i stället se politikens roll i skapandet av patriarkala mönster och strukturer. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar. När de används som slagträ i debatten för att misstänkliggöra flyktingar skadar det arbetet för jämställdheten och spär på rasistiska strömningar. Med en feministisk migrationspolitik kan vi säkerställa ett värdigt och inkluderande mottagande där alla människor har samma möjligheter att ta sig till och samma möjligheter att etablera sig i samhället. Det är så vi har byggt ett av världens mest jämställda länder och det är så vi fortsätter att bygga ett mer rättvist och jämlikt . har utvecklingsprogrammet JiM (Jämställdhetsintegrering i myndigheter) bedrivits av Nationella sekretariatet för genusforskning, på uppdrag av regeringen. tog över arbetet. Programmet syftar till att jämställdhetsintegrera arbetet i de 58 deltagande myndigheterna. Satsningen avslutades , med ambitionen att myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering skulle fortsätta som en del av den ordinarie verksamheten med stöd av . Två av de myndigheter som deltog i programmet var Arbetsförmedlingen och . Satsningen har visat på stora förbättringsbehov inom dessa myndigheter. konstaterade att den heterosexuelle mannen är i deras insatser. Akterna upprättades på männen när familjer kom, männen fick kreditkort och var kontaktpersoner. Genom arbetet med jämställdhetsintegrering har myndigheten stärkt likvärdigheten i behandlingen av kvinnor och män i mottagandet. ges kvinnor egna bankkort, myndigheten har tagit fram ett rättsligt ställningstagande angående utredning och bedömning av förföljelse på grund av kön avseende kvinnor, och kvinnor och män som söker asyl som par intervjuas numera separat. Arbetsförmedlingens analyser visar att kvinnor tar del av myndighetens etableringsuppdrag i lägre utsträckning än män. Patriarkala strukturer i myndighetsutövande stärker patriarkala strukturer i samhället. Att dessa myndigheters verksamheter analyseras och granskas för att bli mer jämställda är viktiga steg mot ett mer jämställt mottagande. 2016 gav regeringen, efter påtryckningar från , i uppdrag att genomföra kompetenshöjande åtgärder för ökad genusmedvetenhet i asylprövningen. Enligt myndighetens egen redovisning finns nu små skillnader mellan hur män och kvinnor behandlas i asylprövningen. utvecklingsarbete försvåras sannolikt av de minskade anslagen myndigheten fick genom budgetreservationen från och som röstade igenom. När programperioden för JiM nu är slut bör nästa steg bli en översyn av hela mottagande- och etableringsprocessen. Genom att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen kan vi säkerställa att samtliga myndigheter och kommuners arbete gynnar jämställdheten, från till sfi-utbildningen och polisen. Det kan också leda till större enhetlighet i processen. Regeringen bör ge i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Stärk kompetensen på asylboenden Att jämställdhetsintegrera hela mottagningsprocessen är ett ambitiöst och tidskrävande arbete som syftar till långsiktig förändring. Flera åtgärder behöver genomföras snabbare än vad den processen tillåter. Bland annat krävs en kunskapshöjning och förstärkt kompetens inom mottagandesystemet när det gäller både jämställdhets- och hbtq-frågor. Detta är extra viktigt för personal på asylboenden, där asylsökande spenderar en stor del av sin tid. Samtliga boende måste kunna känna sig trygga. Personalen ska kunna förebygga och hantera olika former av otrygghet och hantera diskriminering, kränkningar och trakasserier. Regeringen bör återkomma med förslag på hur kompetensen kring jämställdhets- och hbtq-frågor ska säkerställas på asylboenden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3 Ge anhöriginvandrare rätt till introduktion En starkt bidragande orsak till att är ett relativt jämställt land är att politiken generellt sett tar sikte på individen framför familjen. Särbeskattning är ett tydligt exempel på detta. Föräldraförsäkringen skulle ha kunnat vara ett annat exempel, om politiken hade nått hela vägen fram. Detta perspektiv behöver bli tydligare i mottagandet av nyanlända, exempelvis i att reglerna för samhällsorientering och etableringsinsatser inte fullt ut omfattar personer som fått uppehållstillstånd genom anknytning. När etableringslagen förändrades 2017 genom proposition 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet valde att bara delvis åtgärda dessa brister. Därför omfattas de som har uppehållstillstånd p.g.a. anknytning till svenska medborgare eller p.g.a. anknytning till personer som kommunplacerades eller tidigare inte av det nya regelverket för etableringsinsatser. Denna begränsning baseras på antaganden om att personer som invandrar p.g.a. anknytning till en person som varit här länge nog får det stöd den behöver från anknytningspersonen. Det är ett problematiskt antagande som inte tar hänsyn till att det stödet kan variera. Det riskerar också att stärka en eventuell beroendesituation mellan den nyanlände och anknytningspersonen. Det är vanligtvis kvinnor som invandrar p.g.a. anknytning till män. Att neka dessa kvinnor en individuell rätt till etableringsinsatser innebär sämre förutsättningar för en mer jämställd etablering på arbetsmarknaden. anser att regelverket för etableringsinsatser bör omfatta alla som invandrar p.g.a. anknytning. 7 Lagen om mottagande av asylsökande (LMA) Den förändring av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA) som genomfördes och innebär att den som får avslag på sin asylansökan, undantaget barn och barnfamiljer, mister rätten till bistånd och boende har fått förödande effekter. Att dra in biståndet för dem som inte följer dessa beslut kan vid en första anblick anses rimligt. ifrågasatte dock om lagändringen skulle få de effekter som regeringen eftersträvade. Valet mellan att följa ett av- eller utvisningsbeslut är valet mellan att återvända till den plats man flytt ifrån eller stanna kvar på den plats man flytt till. Även i de fall det saknas grund för asyl flyr människor från hemska och osäkra förhållanden. Att tro att ett indraget bistånd skulle vara nog för att få dessa människor att vilja återvända är naivt. Det finns en hel del dokumenterad erfarenhet om vilken typ av återvändandearbete som fungerar, inte minst från verksamhet. Dessa erfarenheter har regeringen konsekvent ignorerat. Vår bedömning var, när förslaget lades fram, att förändringen i lagen skulle resultera i att allt fler skulle leva som papperslösa i och att situationen för människor som redan var väldigt utsatta skulle bli ännu svårare. Vissa kostnader minskar i och med att rätten till bistånd och boende försvinner för den aktuella gruppen, men andra kostnader ökar eller uppstår till följd av deras utsatta levnadssituation. Kostnader som belastar kommuner, ideella organisationer och lokalsamhället. Vi kan nu konstatera att vi hade rätt i vår bedömning. Svenska Röda Korset gjorde en nulägesanalys av konsekvenserna av ändringen i LMA och uppmärksammade då en ökad oro och utsatthet bland de personer som berörs av lagändringen och konstaterade att allt fler asylsökande med avslag har kontaktat dem för att få stöd och hjälp. av de berörda som Röda Korset har haft kontakt med har efterfrågat mat. har uppgivit gravt försämrad hälsa. Det handlar framför allt om personer som inte längre har tillgång till för dem nödvändiga mediciner för att behandla till exempel cancer, diabetes eller tarmsjukdomar. av de som Röda Korset mött beskriver att de mår psykiskt dåligt till följd av den situation de befinner sig i. Rådgivningsbyrån lyfter flera fall där personer avhysts trots att de gjort allt de kunnat för att medverka vid avvisning eller utvisning. Röda Korsets erfarenheter stärker den bilden. av de personer Röda Korset mött uppger att de inte förstår varför rätten till bistånd har upphört och att något skriftligt beslut om att biståndet upphört inte överlämnats. De har inte heller fått information om möjligheten att överklaga. I Röda Korsets rapport går också att läsa om gravida kvinnor som kastas ut på gatan till följd av lagändringen. Röda Korset beskriver också en ökning av antalet personer som lever utanför samhällets skyddsnät till följd av lagändringen och en ökad risk för att denna grupp exploateras genom utnyttjande på arbetsmarknaden, prostitution och droghandel. Det innebär en ökad utsatthet för individen och även stora konsekvenser för samhället i stort. Från att lagändringen trädde i kraft till hade, enligt uppgifter från , 24 841 personer fått besked om att deras rätt till bistånd enligt LMA hade upphört. Av dem hade 4 183 lämnat landet frivilligt. Närmare 6 000 tros ha gått under jorden. Regeringens ambition att öka återvändandet har därmed knappast uppfyllts. anser att ändringarna av LMA-lagen bör rivas upp. Förändringarna av LMA-lagen ska rivas upp. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ändringarna i LMA-lagen utreddes aldrig innan de genomfördes, lagen och dess effekter har inte utvärderats från offentligt håll. I det fall regeringen inte vill riva upp lagändringarna direkt, bör den åtminstone utvärdera lagen och dess konsekvenser när den nu varit i kraft . Regeringen bör utvärdera LMA-lagen och dess konsekvenser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 God hälsa för asylsökande Regionerna ska enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. erbjuda asylsökande en hälsoundersökning, om det inte är uppenbart obehövligt. Undersökningarna är viktiga för att kunna upptäcka bl.a. skador från tortyr och trauman under flykten. Konsekvenserna av att inte behandla trauman är svåra. Posttraumatisk stress leder ofta till att koncentrations- och minnesförmågan försämras efter nätter med mardrömmar och oförmåga att vila, av påträngande minnesbilder och en ständig vaksamhet som skapar kronisk smärta. Kommuner och Landsting (SKL) har arbetat med att stödja regionerna att nå asylsökande med information och erbjudande om hälsoundersökningar. Organisationen menar nu att ansträngningarna gett resultat, även om det fortsatt finns brister. SKL samordnar bland annat ett nätverk med representanter för dem som arbetar med asylsjukvårdsfrågor i regionerna. Det sker utvecklingsarbeten i samarbete med och kring hälsoundersökningar. Bland de insatser som varit framgångsrika finns centraliserad asyl- och flyktingsjukvård, mobila team och hälsokommunikatörer. har länge lyft frågan om att vården måste kunna tillgodose behoven av hälsoundersökningar hos nyanlända på ett mer tillfredsställande sätt. Det är därför mycket välkommet att se den utveckling som SKL beskriver. finns kritik mot att hälsoundersökningarna inte är tillräckligt heltäckande. Dels ingår till exempel inte hörselundersökning och i övrigt läggs för stor vikt vid det somatiska i förhållande till psykisk ohälsa som ofta är ett stort problem för den berörda gruppen. Även om SKL beskriver en positiv utveckling finns utmaningar med skillnader mellan landets regioner och kommuner. Till följd av ökade både medvetenheten om behoven och satsningarna. Det krävs en förståelse för att behoven är långvariga och att satsningarna och finansieringen också måste vara det. menar att regeringen bör ta ett mer övergripande ansvar för att säkerställa att en jämlik sjukvård erbjuds asylsökande och att satsningarna på gruppen är långsiktig. Ansvaret för dem som söker skydd i är nationellt. Regeringen bör återkomma med förslag om nationella riktlinjer för hälsoundersökningar för asylsökande. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En av de stora hälsoutmaningarna för asylsökande och nyanlända ligger dock utanför sjukvårdens kontroll. Den otrygghet som uppkommer till följd av en lång väntan på asylbeslut, tillfälliga uppehållstillstånd och familjesplittring kan sjukvården inte styra över, även om den till viss del kan lindra symptomen. För att komma åt de bakomliggande problemen krävs en ny asyllagstiftning. åsikter om hur en sådan bör ser ut utvecklas i motionen En mänsklig och rättssäker flyktingpolitik (2018/19:297). I den parlamentariska kommitté som ska ta fram förslag för den framtida svenska migrationspolitiken kommer vi verka för en politik i den riktningen. 8.1 Asylsökandes och nyanländas rätt till hälso- och sjukvård SKL har identifierat en rad oklarheter i lagstiftningen kring hälso- och sjukvård för asylsökande och nyanlända som behöver åtgärdas. Till följd av den tillfälliga lagen får vissa personer uppehållstillstånd som är för korta för att de ska kunna folkbokföras i . Därmed är de inte bosatta i hälso- och sjukvårdslagens (HSL) mening. De omfattas inte heller av personkretsen lag om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. eller lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Det finns därmed individer som vistas legalt i , men faller utanför regelverken för subventionerad vård. Regionerna ska därför erbjuda dem icke subventionerad akut vård om de vistas i regionen och de får en faktura på vårdkostnaden om de inte betalar vid vårdtillfället. instämmer i SKL:s kritik mot denna ordning, särskilt orimligt blir det när det handlar om barn. Även för kvotflyktingar finns brister i lagstiftningen som får olämpliga konsekvenser. En kvotflykting räknas som bosatt i i HSL:s mening när hen blivit folkbokförd och fått ett fullständigt personnummer från . Det kan dock ta mellan . I de fall kvotflyktingar är i behov av vård redan vid ankomst till , alltså innan de har fått ett fullständigt personnummer, uppstår problem. kan kräva att man personligen infinner sig för folkbokföringshanteringen, vilket kan bli svårt om den enskilde är för sjuk för det. Regionerna hanterar detta problem på olika sätt. Vissa fakturerar hela kostnaden för vården och makulerar fakturan när individen har fått ett fullständigt personnummer, medan andra kräver full betalning för vårdkostnaden eftersom vården har getts innan personen i fråga blivit folkbokförd. menar att denna brist i lagstiftningen måste åtgärdas och att vård ska ges på samma villkor i hela landet. Efter ändringarna i LMA-lagen förlorar vuxna asylsökande utan barn som regel rätten till bistånd, sitt boende och sitt när den så kallade tidsfristen för frivillig avresa går ut. SKL gör bedömningen att dessa individer omfattas av lag så länge de inte håller sig undan. För att regionerna ska ha rätt till ersättning för vårdkostnader och receptförskrivna läkemedel kopplat till asylsökande krävs det dock att personerna omfattas av LMA-lagen. är mycket kritiskt till ändringarna av LMA-lagen som genomfördes och anser att man bör återgå till den tidigare ordningen. Tills en sådan ändring trätt i kraft bör det glapp som uppstått åtgärdas så att rätten till sjukvård och mediciner för gruppen säkerställs. Läkemedelsförmånen för bosatta i omfattar inte asylsökande som har en annan typ av läkemedelssubvention. Den omfattar inte preventivmedel som skrivs ut i samband med preventivmedelsrådgivning, då menar att preventivmedel ”i de allra flesta fall inte är att betrakta som ett läkemedel utskrivna för att förebygga eller behandla en sjukdom”. SKL gör tolkningen att subventionen av asylsökandes läkemedel omfattar preventivmedel, medan hävdar motsatsen. Det finns ytterligare exempel på hur brister i lagstiftningen på detta område får oönskade konsekvenser. Röda Korset beskriver hur unga som lever i utsatthet nekas missbruksvård på grund av sin legala status. Bland de mest extrema exemplen på hur lagstiftningen brister rör rätten till vård som kräver livslång uppföljning. Frågan uppmärksammades när den hjärtsjuke nekades hjärttransplantation eftersom han endast kunde få tillfälligt uppehållstillstånd och transplantationen krävde avancerad livslång efterföljande vård och medicinering. När regelverken blir otydliga ökar risken för att olika regioner agerar olika. Hälso- och sjukvården blir mindre jämlik och nyanlända och asylsökande hamnar i kläm. menar att dessa problem och otydligheter knappast kan ha varit lagstiftarens avsikt. När brister av detta slag uppmärksammas bör de åtgärdas. Ovan nämns några av de brister som finns, men en genomgripande översyn krävs för att åtgärda problemet. Regeringen bör tillsätta en utredning för att åtgärda de brister och otydligheter som finns i lagstiftningen avseende hälso- och sjukvård för asylsökande och nyanlända, med syfte att säkerställa deras rätt till hälso- och sjukvård. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.2 Förbättra primärvården för tortyr- och krigstraumatiserade Många av de som flyr undan krig och förföljelser bär på svåra minnen. Dessa trauman påverkar inte bara dem som själva bär på minnet av upplevelserna, utan även deras omgivning. Inte minst barn riskerar att drabbas av s.k. sekundärtraumatisering. Röda Korsets skrift Med fokus på barnen – Årspresentation och aktuell debatt om migranthälsa konstaterar att ”många undersökningar visar att första generationens barn i alltför stor utsträckning blir bärare av sina föräldrars trauma”. Det finns även brister i kompetens kring tortyr- och krigsskador bland dem som möter drabbade i primärvård, på mödravårdscentraler (MVC) och barnavårdscentraler (BVC) varför tillstånden ibland upptäcks först i . Det är avgörande att traumaproblematik upptäcks . För att nå dit krävs en satsning på kompetenshöjning inom vården och myndigheterna så att rätt behandling kan sättas in . Kompetensen kring dessa frågor behöver bli rikstäckande. Regeringen bör se över hur man kan fördjupa och bredda kompetensen kring tortyr- och krigstraumatiserade i alla landets kommuner och regioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.3 Utbilda fler traumaspecialister I och med att det har kommit många människor till på flykt undan krig och förtryck är behoven av specialister på traumabehandling stora. vet vi att många som behöver behandling inte söker vård. Tillgången till traumabehandling ser dessutom olika ut i olika delar av landet. Sammantaget behövs fler specialister inom traumabehandling och kompetensen behöver spridas bättre i landet. Regeringen bör utreda möjligheten säkerställa att fler traumaspecialister utbildas samt att kompetensen finns i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.4 Stärk kompetensen inom elevhälsan För de barn som kommer till på flykt från krig och förtryck är skolan en mycket viktig plats för att rota sig och kunna skapa en fungerande vardag. Skolan har också en central roll för dessa barns välbefinnande och hälsotillstånd. I skolan synliggörs elevernas välbefinnande och tecken på oro och stress blir påtagliga. Genom fungerande elevhälsa kan trauman och bristande hälsotillstånd uppmärksammas och behandlas på ett tidigt stadium. () har släppt flera rapporter om situationen för barn på flykt. träffade de över 450 ensamkommande barn mellan och höll de samtal med ytterligare 145 barn, både ensamkommande och barn som kommit hit tillsammans med sina familjer. De har också genomfört en enkätstudie med 1 000 skolsköterskor. Utifrån studien konstaterar BO att det vanligaste hälsoproblemet hos nyanlända barn är psykisk ohälsa. Problemen som nyanlända barn har är av allvarlig karaktär och kan vara exempelvis posttraumatiska stressyndrom, trauma, depressioner och självskadebeteenden. Rapporten visar också att barns tillstånd riskerar att förvärras under asylprocessen i . Utifrån barnens berättelser är det tydligt att alla inte fått tillgång till hälso- och sjukvård. Fyra av tio skolsköterskor bedömer att endast ett fåtal eller inga av de nyanlända barnen har genomgått en hälsoundersökning innan de träffar elevhälsan. Hur barnen tas emot och i vilken grad hälsoundersökningar genomförs skiljer sig mellan olika delar av landet. Enligt en enkät till skolhälsovården menar av skolsköterskorna att psykisk ohälsa är ett av de största hälsoproblemen vid ankomst. I Skolinspektionens tillsyn 2017 fick elevhälsan skarp kritik. Mer än var tredje grundskola och varannan gymnasieskola får anmärkningar om brister i elevhälsan när det gäller att möta elever som mår dåligt. Ofta saknas en fast psykolog och det är bara vid akuta situationer som en skolpsykolog tas in utifrån. Regeringen bör utreda möjligheterna att stärka elevhälsan och skärpa riktlinjerna för hur hälsoundersökningar av nyanlända barn ska gå till. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.5 Möjliggör för etableringsplaner utifrån hälsotillstånd Röda Korset har i samarbete med Arbetsförmedlingen, regioner och kommuner runt om i landet drivit projekt som går ut på att tidigt kartlägga nyanländas hälsotillstånd och prestationsförmåga för att anpassa etableringsplaner utifrån dessa faktorer. Etableringsplanerna kan inom projekten också innehålla både traumabehandling och föreningslivsaktiviteter om det anses nödvändigt för att förbättra möjligheterna till etablering för den nyanlända. Beroende på vilka upplevelser en person som flytt till har varit med om kan hen ha behov av olika insatser. För vissa krävs regelbunden och omfattande traumabehandling för att klara av vardagen. För andra handlar det om att kunna få ett socialt sammanhang. Ofta kan de kombineras med andra etableringsinsatser. menar att det krävs en mer flexibel syn på vad som kan ingå i en etableringsplan. Till följd av Arbetsförmedlingens minskade anslag finns en risk att myndigheten kommer att prioritera ned denna typ av samarbete. Enligt Röda Korset syns redan tecken på det. Regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att samarbeta med relevanta aktörer i framtagandet av flexibla etableringsplaner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.