ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021730 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en mer flexibel sjukersättning och tillkännager detta för regeringen. När vi drabbas av sjukdom ska vi vara trygga i att vi får ekonomisk trygghet om sjukdomen leder till att vi inte kan fortsätta att yrkesarbeta. Dagens sjukersättningssystem är fyrkantigt och anpassat utifrån att vi kan jobba 0, 25, 50 alternativt (0, 10, 20, alternativt 30 h/vecka) Många sjukdomar går i skov och gör att det vissa perioder finns ork och möjlighet att jobba mer och vissa perioder mindre. Därför behövs ett mer flexibelt system som är anpassat utifrån individen och inte att individen ska anpassa sig till systemet. En utredning behövs för att se över systemet och göra det mer flexibelt.
mot · H7021731 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas om att fastighetsavgiften ska tillfalla den kommun där fastigheten är belägen och tillkännager detta för regeringen. Det är vanligt förekommande att personer äger en fastighet i en kommun som de inte är folkbokförda i. Det kan vara ett vanligt fritidshus men även en skogsfastighet och allt däremellan. Fastighetsavgift betalas för denna fastighet men det kommer inte den kommun tillgodo där fastigheten är belägen utan betalas till den kommun där ägaren är folkbokförd. ligger dessa fastigheter i en landsbygdskommun. Fastighetsägaren nyttjar den kommunala servicen, t.ex. avlopp, sophämtning, besök på sortergård etc., men den berörda kommunen får inte inkomster för detta (förutom den fastställda avgiften för tjänsten som inte täcker hela kostnaden för kommunen). Jag anser att denna fastighetsavgift ska tillfalla den kommun där fastigheten är belägen och vill att en utredning kring detta tillsätts.
mot · H7021732 · 2019-10-02 00:00:00 — En trafiksäkrare (Nissastigen) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. Nissastigen () går mellan och . Trafiken är mycket tät och består av tung godstrafik och persontrafik. Utmed Nissastigen ligger företagen tätt och många av dessa genererar många tunga transporter. Detta i kombination med backar, kurvor, krön, vilt och många personbilar medför att trafiksäkerheten är långt ifrån vad som borde vara fallet med en så trafikerad väg i ett område med omfattande transporter. På grund av vägens dåliga sträckning och många kurvor görs många chansartade omkörningar. Olycksstatistiken är mycket hög. En ”2 + 1”-väg skulle öka trafiksäkerheten avsevärt liksom uppförande av viltstängsel hela sträckan. Detta är också motiverat av att snabbare och säkrare transporter ger en ökad effektivitet inom det betydelsefulla näringslivet i regionen.
mot · H7021733 · 2019-10-02 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg och två-plus-ett-väg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet ska byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till ska byggas om till två-plus-ett-väg och tillkännager detta för regeringen. har en rejäl ombyggnad av varit mycket starkt efterfrågad i regionen. Ombyggnaden har gjorts på vissa sträckor men fortfarande finns det mycket kvar att göra. , sträckan mellan och , har tidigare beskrivits som en av farligaste vägar. Ett centralt motiv för en ombyggnad av har också varit att garantera näringslivets behov av säkra och effektiva transporter. Den undermåliga vägstandarden har inverkat negativt på framkomligheten av gods och varor och lett till flertalet olyckor. Det i sin tur har hämmat den regionala tillväxten. Den gjorda satsningen är glädjande men räcker inte. Hela sträckan mellan väst- och östkusten, och måste vara säker. , sträckan mellan och , ska i sin helhet byggas om till motorväg, och hela sträckningen –ska byggas om till två-plus-ett-väg.
mot · H7021734 · 2019-10-02 00:00:00 — Möjlighet till folkbokföring hos båda vårdnadshavarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn till separerade föräldrar med gemensam vårdnad ska ha möjlighet att vara skrivna hos båda vårdnadshavarna, och detta tillkännager för regeringen. Flertalet av de föräldrar som separerar, och har gemensamma barn, har gemensam vårdnad. Barnen kan bara vara folkbokförda hos en förälder trots att föräldrarna har gemensam vårdnad. Om föräldrarna kan samarbeta på ett bra sätt och har en ”frisk” relation så är detta inget problem. Tyvärr så tillhör det vardagen vid en separation att föräldrarna har kommunikationssvårigheter. Om den förälder där barnet är folkbokfört inte vill informera den andra föräldern om vissa uppgifter kommer den andra föräldern inte att få denna information. Det kan vara allt ifrån BVC-kontroller, läkarbesök, förskoleplaceringar etc. För att kunna vara en närvarande och ansvarstagande förälder måste man vara säker på att få den information som gäller barnet. För att komma ifrån detta bör ett system införas där det är möjligt för barnen, om föräldrarna så önskar, att vara skrivna på två ställen. På så sätt får båda vårdnadshavarna den viktiga information som de behöver.
mot · H7021735 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bli sexfilig på sträckan –och tillkännager detta för regeringen. arbete med att upprusta våra Europavägar är både efterfrågat och oerhört behövligt. vägnät är eftersatt och är på en stor mängd vägar direkt trafikfarligt. och 6 går samman vid , vilket gör att trafiken är tät och mycket intensiv på sträckan i båda riktningarna, för att sedan avta igen då vägnätet grenas ut vid . Genom går en stor del av den svenska exporten och importen, det vi lever på respektive behöver för vårt välstånd och vår välfärd. En del via järnväg, men tiotusentals lastbilar passerar också genom landskapet. Enligt statistik rullar cirka 50 000 fordon på sträckan –. En femtedel av dessa är lastbilar. Man har från sida infört tider då omkörning av tunga fordon förbjuds. Detta är något som sällan följs, vilket leder till att rytmen i trafiken är väldigt ojämn, och med många trafikolyckor som följd. En sexfilig väg på sträckan är efterfrågad och bör prioriteras.
mot · H7021736 · 2019-10-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:4 om bostadsbidrag och trångboddhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen när det gäller utformningen av bostadsbidraget och trångboddhetsnormen särskilt bör beakta olika familjekonstellationer och ensamstående föräldrars situation och tillkännager detta för regeringen. Regeringen framför i sin skrivelse att man har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bostadsbidrag och underhållsstöd. pekar i rapporten på att det är oklart om, och i så fall hur, den nu rådande trångboddhetsnormen[1] används. Dessa normer används t.ex. inte vid bedömningen av bostadsbidrag och övriga ärenden inom familjepolitiken. välkomnar utredningen men vill tillföra ytterligare perspektiv. Bostadsbidraget får inte vara utformat så att det hämmar barnens rätt till båda sina föräldrar. När familjer bryts upp är det inte ovanligt att föräldrarnas ekonomiska villkor förändras på helt olika sätt. För föräldrar som har barnen boende hos sig gäller att bostaden måste ha minst två rum och kök samt vara stor. Motsvarande krav gäller inte för föräldrar med hemmavarande eller växelvist boende barn. En faktor som påverkar bostadsbidraget är antalet dagar som respektive förälder har vårdnaden, vilket avgör om barnen betraktas som hemmavarande eller umgängesbarn. Enligt samtal med är den gränsen , dvs. Vi menar att denna gräns förefaller väl restriktiv. Det innebär att en förälder som har vårdnaden om sitt barn av tiden riskerar att inte beviljas bostadsbidrag. Den tilltagande av familjekonstellationer ställer krav på socialförsäkringssystemen att skapa flexibla och hållbara lösningar som möter vår tids behov. Allt fler barn lever inte i traditionella familjekonstellationer. I diskussionen om trångboddhet och bostadsbidrag bör detta beaktas. [1] Trångboddhetsnorm 3 – Alla i hushållet ska ha ett eget sovrum förutom makar som kan dela. Bostaden ska även ha ett kök och ett vardagsrum.
mot · H7021737 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skrotning av båtar och tillkännager detta för regeringen. Det finns enligt uppgift ungefär 100 000 båtar i som är gamla, varav cirka 62 000 kategoriseras som sjöodugliga och 2 000 som övergivna. Många av dessa kan också vara en miljöfara då de kan läcka både båtbottenfärger och olja eller avge plastfragment. Den premie som har betalats ut av Havs- och vattenmyndigheten har skapat incitament och gjort att fler fritidsbåtar har skrotats. Vi anser att regeringen behöver se över möjligheten till fortsatta incitament. kan även fler båtskrotar behöva komma till för att möta det ökande behovet. Därför bör också lagstiftningen ses över vad gäller att förenkla hanteringen av skrotbåtar och vrak. Per Lodenius (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H7021738 · 2019-10-02 00:00:00 — ledamöters utövande av kontrollmakten vid en övergångsregering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledamöter måste kunna utöva sin granskande roll gentemot en övergångsregering och tillkännager detta för regeringen. Av 1 kap. 6 § RF följer att regeringen styr riket och att den är ansvarig inför . Enligt 1 kap. 4 § andra stycket RF granskar rikets styrelse och förvaltning. kontrollmakt regleras främst i 13 kap. RF. Kapitlet innehåller flera paragrafer varav 5 § gäller riksdagsledamöters möjligheter att fortlöpande kontrollera regeringen. Frågan om att kontrollera en övergångsregering som verkar , i likhet med , blixtbelyser vikten av en översyn av gällande regler och praxis. Under en hel höst kunde den nyvalda inte kontrollera regeringens handlande genom frågor och interpellationer. Detta trots att praxisuttalanden från betonar att en långvarig övergångsregering kommer behöva hantera många beslut som inte är av ren rutinkaraktär. Och vad gäller utrikespolitiken utövar regeringen fortlöpande sin makt fullt ut. har valt att behandla mitt krav på översyn enbart utifrån sin egen roll som granskare av regeringen. Men, om än aldrig så viktig, är det angeläget att värna och hävda varje ledamots ansvar och makt att kontrollera regeringens handlande även under en övergångsregering. Det sätt det sker på är via frågor och interpellationer. Av promemorian från Statsrådsberedningen (PM 1990:1, rev ) framgår att interpellationer och frågor normalt inte besvaras av övergångsregeringen. Promemorian har utfärdat vissa rekommendationer för det praktiska arbetet i departementen under en övergångsregering. Det framhålls i promemorian att regeringsformens bestämmelser om regeringsbildning m.m. har utformats för att kunna tillämpas i en mångfald av situationer, delvis mycket svåra att förutse, som kan uppkomma vid regeringsavgång eller regeringsbildning. Men detta är en promemoria som svarar för regeringens och inte agerande vid en övergångsregering. En höstgranskning av regeringens agerande under övergångsregeringen har ännu inte genomförts men om en sådan nu sker är det viktigt att säkerställa riksdagsledamöters möjligheter att utöva sin del av kontrollmakten.
mot · H7021739 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av ett nytt stickår och tillkännager detta för regeringen. Innehav av fastigheter är ofta mycket långa. Det är vidare mycket vanligt att de överlåts inom släkten och då ofta genom gåva eller annat benefikt fång. Detta innebär att den tidsperiod som måste beaktas vid kapitalvinstbeskattningen i många fall blir mycket lång och vidare riskeras att förbättringskostnader blir svåra att vidimera efter arvskiften etc. då papper kan försvinna i samband med dödsfall. I dagens skattesystem finns ett s.k. stickår som minskar den skattemässiga innehavstiden genom att samtliga fastigheter, såväl näringsfastigheter som privatbostadsfastigheter, vid längre innehav anses förvärvade . Det gällande stickåret är och det ersatte 1914. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog bland annat att stickåret skulle flyttas . Betydande förenklingsvinster uppkommer med ett sådant förslag som dessutom kan dimensioneras så att skatteintäkterna behålls oförändrade. Det är av stor vikt att utredningens förslag om 1996 som nytt stickår införs . Per Åsling (C)
mot · H7021740 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ersättning för naturvårdsavtal ska få sättas av till skogskonto och tillkännager detta för regeringen. är ett frivilligt civilrättsligt avtal som tecknas mellan och de markägare som är intresserade av naturvård. Syftet med avtalet är att bevara, utveckla eller skapa områden med höga naturvärden. Avtalen är normalt 50-åriga och kan ses som en del av det långsiktiga skogsskyddet. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. utgör en nyttjanderätt enligt jordabalken och innebär att markägaren löpande tillhandahåller nyttjanderättshavaren, dvs staten, en fastighet av viss beskaffenhet. Det ligger därmed nära till hands att jämställa naturvårdsavtalet med ett hyresavtal eller arrendeavtal. anger i en skrivelse från 2005-02-14 (dnr 130 84518-05/111) att den ersättning som markägaren erhåller ska tas upp till beskattning utan periodiseringen för avtal som enbart innebär en begränsning för fastighetsägaren att nyttja marken. Detta medför en hög beskattning. Naturvårdsavtalen är en viktig del i att stimulera arbetet med att bevara skyddsvärd skog samt utgör ett led i att uppnå de miljömål som är uppsatta för skogen. Den ersättning som betalas ut till markägarna är en ersättning för att markägaren inte kan nyttja skogen fullt ut, genom att det exempelvis finns restriktioner om avverkning. För att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten samt det faktum att ersättningen de facto avser en ersättning för en flerårig inskränkning i äganderätten bör regelsystemet ändras på så sätt att av ersättning för naturvårdsavtal får sättas av till skogskonto. En sådan förändring ligger i linje med den ambition som regeringen och tidigare tydligt visat i proposition 2002/03:79, då man övervägde en lagändring för att tillåta periodiseringen av ersättningen . Men med hänvisning till utgången i rättsfallet RÅ 2002 ref. 84 ansåg lagstiftaren att någon lagändring inte krävdes. I propositionen uttalas följande: Emellertid har Regeringsrätten, som tidigare nämnts, i en nyligen meddelad dom (RÅ 2002 ref. 84) fastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden, där nämnden funnit att en engångsersättning i anledning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera (25) år ska periodiseras och intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Enligt regeringens bedömning bör samma synsätt kunna anläggas på ersättning som erhålls vid tecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningen kan periodiseras och redovisas linjärt under avtalets löptid kan det enligt regeringens mening inte anses motiverat att införa en möjlighet att använda skogskontot för ersättningen. Ersättningen bör därför inte heller fortsättningsvis kunna sättas in på skogskonto. har dock, som nämnts ovan, gjort en annan tolkning av rättsläget och anser inte att periodisering är möjligt. Det är mot denna bakgrund motiverat att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Per Åsling (C)
mot · H7021742 · 2019-10-02 00:00:00 — Ökad andel av nationella planen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ökad andel medel från den nationella planen för nyinvesteringar i och tillkännager detta för regeringen. Den nationella planens andel för nyinvesteringar i har sjunkit från till från planeringsperioden –2025 till planeringsperioden –2029. Anslaget till de 21 regionala länsplanerna har ökat i snitt. Det ekonomiska utrymmet för länsplan har dock endast ökat . Regionen tar ett stort ansvar för finansiering av såväl statlig som regional infrastruktur under den nuvarande planperioden. Detta genom investeringsmedel från kommuner och landsting samt från enskilda medborgare via trängselskatten. Ett stort antal vägar, knutpunkter och kollektivtrafik i länet har en funktion som är av stor betydelse även för den nationella transportinfrastrukturen. Regionen ska bland annat bygga ut kollektivtrafiken och investera . Staten behöver därför ta ett tydligare ansvar ekonomiskt. har kraven på ökad medfinansiering till infrastruktur från region ökat markant, finansiering som enligt kontoren bör ske med statliga medel. Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C)
mot · H7021743 · 2019-10-02 00:00:00 — Planering och byggnation av Österleden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inleda planering och byggnation av Österleden och tillkännager detta för regeringen. Trängseln i är akut som regionen fortsätter växa. Detta kräver att vi bygger effektiva trafiklösningar. Grunden för en hållbar trafikpolitik är smart stadsplanering som minimerar klimatpåverkan, minskar trängseln och skapar levande stadsrum. En östlig förbindelse behövs därför förutsatt att den byggs klimatsmart, hållbart och kollektivtrafiksanpassat. Att miljözoner och trängselskatterna utvecklas är ett måste för att komma tillrätta med trängsel och onödig privatbilism. behöver ta ansvar för att transporter och bostadsbyggande fungerar i hela landet som vi möter klimatutmaningen. Människor behöver kunna transportera sig enkelt och snabbt. En klimatsmart och framtidssäkrad östlig förbindelse har potential att uppfylla detta. Från ser vi att Österleden bör uppfylla vissa krav och kriterier för att kunna bidra positivt till regionens utmaningar och möjligheter . Den måste byggas och planeras miljömässigt. Det behövs en bindande överenskommelse mellan staten, och berörda kommuner om åtgärder för minskade klimatutsläpp, minskad trängsel och ökat kollektivtrafikresande. Förbindelsen får inte generera utglesning och att bilresande äter upp den åsyftade framkomligheten. , och berörda kommuner måste se till att trängselskatter eller vägavgifter tillsammans med stadsplaneringen bidrar till sammanhållen stadsbyggnad och klimatsmarta transporter. Garantera införande av miljözoner. Regeringen har dröjt med beslut om att införa miljözoner. Vi ser också med oro på utspel på nationell nivå om att bromsa införandet. Att och andra kommuner ges fullt och fritt spelrum att införa miljözon klass 2020 är avgörande för att möta klimatutmaningen och de luftproblem vi har . Till detta förutsätter vi att miljöbilspolitiken snabbas på, så att hela fordonsflottan är fossiloberoende . Självklart så behöver infrastrukturen för elladdning byggas ut i hela och en översyn av trängselskatterna ske. Utred alternativ finansiering. Det är självklart att vi ska vara varsamma med skattebetalarnas pengar. Därför är öppen med att utveckla och medfinansiera kollektivtrafikdelen, men inte mer än så. Staten bör ha finansieringsansvar för byggandet av vägförbindelsen. Kan även byggandet genomföras på ett billigare sätt, exempelvis genom en brolösning, så bör också snabbutreda det. Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C)
mot · H7021744 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra en klimatsmart och tillkännager detta för regeringen. ska bli klimatneutral. Region har skapat en regional utvecklingsplan, kallad RUFS 2050. Utvecklingsplanen har tagits fram i samverkan med de 26 kommunerna i och andra regionala aktörer. Klimatfrågan genomsyrar alla områden i den regionala utvecklingsplanen. Målet till 2045 är att ska bli en klimatneutral region. Det är i enlighet med de nationella målen och mål. Fem strategiska insatsområden för länets kommande klimatarbete: bebyggelse, transporter, industri, jord- och skogsbruk och energi. Det ska göras som regionen utvecklas med hållbar tillväxt. Regionen är en av snabbast växande regioner . Regionens konkurrenskraft stärks genom en tydlig satsning på att bli klimatneutral. Men det kräver att regeringen säkerställer ett tydligt stöd för denna utveckling med uppdrag till och berörda myndigheter. Den totala energianvändningen i har inte ökat , däremot står el för av energianvändningen och är en avgörande del i länets energiförsörjning. Vikten av att stärka kapaciteten i elnäten kan inte nog understrykas för att klara den kapacitetsbrist som föreligger för distribution av el i regionen. Insatser för att underlätta lokal produktion av förnybar energi och ta vara på det värmeunderlag som finns i regionen måste främjas. Möjligheten att installera solceller för regionens stora fastighetsägare försvåras av den höjda skatten på egenproducerad el som dessutom blivit en administrativ mardröm där anläggningar som producerar över 255 kW ska redovisa skatten direkt till . Här krävs ett tydligt omtag som främjar solceller och underlättar för regionen och nationen att bli klimatneutral. Bebyggelsesektorn svarar för av energianvändning. Det är avgörande att energieffektivisera våra fastigheter och här finns skäl att säkerställa ekonomiska incitament för energismart byggande. För att ska nå målet att bli klimatneutralt är det viktigt att ställa om transportsektorn och prioritera omställningen till fossilfria bränslen. Här krävs en nära dialog mellan regionen och staten för att säkerställa förutsättningarna för en utbyggd kollektivtrafik och en omställning av fordonsflottan. Storstadsnära landsbygd med jord- och skogsbruk är viktigt för en hållbar utveckling. med skärgården har en stor landsbygd som har särskilda förutsättningar och utmaningar. Det är angeläget att möjligheterna att bedriva jord- och skogsbruk värnas och kan utvecklas även i storstadsnära läge. Detta måste nationella politiken säkerställa. Per Lodenius (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H7021746 · 2019-10-02 00:00:00 — Djurskötarutbildning i norr och söder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över åtgärder för att möta behovet av att utöka och sprida djurskötarutbildningen t.ex. till och och tillkännager detta för regeringen. Behovet av djursjukvård växer. Enligt en Novusundersökning 2017 finns cirka 881 000 hundar och 1 441 000 katter i landet. Undersökningen visade att ett av sju hushåll har hund och att våra hundar och katter lever allt längre. För många är djuren precis som en familjemedlem och man är beredd att göra allt för att vårda sina djur, vilket är välkommet. Vården finansieras via försäkringar. Det finns en växande marknad för omvårdnad och vård av hästar, hundar, katter och andra sällskapsdjur. Detta ökar dock behovet av utbildade och kompetensförsörjningen har blivit en utmaning. I antas bara 100 veterinärstudenter och 80 djursjukskötarstudenter vid landets enda veterinärmedicinska fakultet, SLU i . Utbildningarna är bland de mest eftertraktade av alla högskoleutbildningar och branschen har länge kämpat för fler utbildningsplatser och mer resurser till fakulteten. Fler utbildningsplatser ses just nu som den viktigaste frågan. Tyvärr håller regeringen tillbaka antalet platser. Djursjukskötare arbetar främst på djursjukhus och djurkliniker med häst, hund, katt och andra sällskapsdjur. Att djuren mår bra är viktigt, både för djuren, djurägarna och för samhället. Djurens positiva betydelse för folkhälsan poängteras i många sammanhang och detta kräver en väl utbyggd och modern djursjukvård. Djursjukskötarens kompetens inom djuromvårdnad säkerställer att djuren får den bästa vård och omsorg som finns att tillgå. En utökning av djurskötarutbildningen är angelägen för att möta en växande marknad. En utbildning skulle med fördel kunna etableras i söder och norr för att säkerställa tillgång i hela landet. Regeringen bör säkerställa att djurskötarutbildningen både utökas och förläggs till nya platser, t ex i och .