mot · H7022663 · 2019-10-03 00:00:00 — Däremot är det viktigt att poängtera att mängden farligt avfall är förhållandevis liten. Enligt geologiska undersökning, SGU, finns det 17 svenska gruvor i drift. Enligt Swemin, branschföreningen för gruvor och mineral- och metallproducenter, så är en av de viktigaste gruvnationerna inom och den största producenten av järnmalm av produktion. Gruv- och mineralnäringen bidrar också med tiotusentals svenska arbetstillfällen. har god geologisk grund och prospekteringar pekar på att den svenska gruvproduktionen skulle kunna vara så hög. Gruvbranschen växer och det är därför viktigt med långsiktiga regler och hållbar finansiering för att täcka statens kostnader. För att öppna en gruva krävs först en rad olika kontroller och utredningar i syfte att se över hur miljön påverkas. Det är bra att dessa kontroller görs för att vi ska kunna vara trygga med att miljön inte tar skada. Brytning av mineraler påverkar tveklöst miljön, men har kommit långt i arbetet med att minska denna miljöpåverkan – och det är bra. Den svenska gruvnäringen ska, även med fler aktiva gruvor, vara miljömässigt hållbar. Gruvnäringen betalar avgifter för att finansiera prövningsprocesser och tillsyn. Systemet för finansiering är minst sagt krångligt. Dessutom har flera myndigheter, exempelvis och , vid upprepade tillfällen konstaterat att avgifterna inte ger full kostnadstäckning för statens utgifter vid prövning och tillsyn. beslutade regeringen att höja tillsynsavgifterna för att de i större utsträckning ska täcka statens utgifter. Höjningen skedde successivt så att gruvnäringen skulle ha möjlighet att anpassa sig till de ökade kostnaderna. Det är ett steg i rätt riktning; principen om att avgifterna ska täcka de faktiska tillsynskostnaderna är god. Regeringen valde dock att höja avgiften för samtliga aktörer, oavsett storlek på gruvverksamheten. tar upp detta i en granskning efter att flera länsstyrelser har påpekat att gruvbolag enligt gällande förordning (1998:940) betalar en och samma avgift för olika stora anläggningar. menar också att tillsynsavgifterna bör höjas. Vi i instämmer med bedömning; verksamhetens storlek är rimligen av betydelse för såväl omfattningen av de potentiella miljöriskerna som behovet och omfattningen av tillsynsverksamheten. En höjning av avgiften för tillsyn, oavsett storlek, slår mycket hårdare mot en liten verksamhet än mot en stor och reflekterar inte alltid de faktiska kostnader som tillsynen innebär. Tillsynsavgifterna för gruvverksamhet bör därför vara differentierade, ta hänsyn till gruvverksamhetens omfattning och i större utsträckning reflektera statens faktiska kostnader. presenterade SGU och ett förslag på en strategi gällande hanteringen av gruvavfall. Det övergripande syftet med en sådan strategi bör vara att främja en långsiktigt hållbar svensk gruvnäring som tar hänsyn till både industrins förutsättningar och miljöpåverkan. Enligt strategin bör det finnas en tydligare koppling mellan gruvors avfallsplan och den ekonomiska säkerhet som gruvor måste ställa för en eventuell sanering. Den ekonomiska säkerheten bör utvärderas regelbundet samt stå i rimlig proportion till den risk som verksamheten utgör. Verksamheter inom gruvindustrin med goda förebyggande åtgärder och god avfallshantering ska exempelvis få möjlighet att minska sin ekonomiska säkerhet, och vice versa. Vid ansökan om bearbetning görs en lönsamhetsbedömning av om en fyndighet har ekonomisk bärkraft. I dagens system finns däremot en risk att tillstånd ges till en verksamhet som inte blir ekonomiskt bärkraftig eftersom man inte inkluderar avfallshanteringskostnaderna. Detta riskerar att leda till att gruvverksamheten inte har tillräckliga resurser att hantera sitt avfall, och på så sätt gör man mer åverkan på miljön. SGU har på grund av detta fått i uppdrag att utreda möjligheterna att inkludera avfallskostnader vid prövningar, och denna undersökning bör följas upp noggrant. Kopparklint (M)