mot · H702608 · 2019-09-27 00:00:00 — 1 Nationell handlingsplan för otrygga områden 2 Ökad trygghet i förorterna 3 Kostnadsfri karttjänst för ökad trygghet och företagande 5 Inget kommuntvång för mottagande av migranter eller förtur i bostadskön 6 Stärk bostadsrättsföreningarna vid kommunala bostadsköp 7 Avskaffa undantag i PBL för asylboenden 11 Stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader 12 Uppmuntra traditionsenlig byggnation 13 ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde 16 Avskaffa hissnormen på studentbostäder 19 Ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper 20 Klassificera studentbostäder som elevhem 22 Skatt vid andrahandsuthyrning 24 Skärpta regler för tillfälliga bygglov 25 Avskaffa tidsbegränsade bygglov 26 behöver förenklas och förtydligas 27 Ökad konkurrens på byggmarknaden 30 Styrelseledamöter i bostadsrättsföreningar 31 Bostads- och infrastrukturberedning 33 Regionalisera kontrollplan för bygglov 34 vatten- och avloppsplan 35 Prioritera markanvisningar för studentbostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för otrygga områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad trygghet i förorterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa EBO-lagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anvisningslagen bör avskaffas och att migranter inte ska ges förtur till bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka bostadsrättsföreningarna vid kommunala bostadsköp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa undantag i för asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig gestaltning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmänhetens delaktighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kulturmiljökompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra traditionsenlig byggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka trångboddhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnadseffektiv bostadsproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa hissnormen för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjt bostadsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsfinansiering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassificera studentbostäder som elevhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skatt vid andrahandsuthyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obebyggd tomtmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för tillfälliga bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tidsbegränsade bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver förenklas och förtydligas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad konkurrens på byggmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om friare strandskyddsregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tomträttsavgälder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledamöter i bostadsrättsföreningars styrelser ska vara folkbokförda på en adress kopplad till föreningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en bostads- och infrastrukturberedning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka lagstiftningen om regional planering till att gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regionalisera kontrollplanerna för bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala vatten och avloppsplaner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera markanvisningar för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. Antalet otrygga och socialt utsatta områden i har ökat. ökar trångboddheten i många bostadsområden och segregationen breder ut sig i samhället. har framförhållning saknats i bostadspolitiken. Detta har lett till den allvarliga situation vi ser med bostadsbrist och trångboddhet i de flesta av landets kommuner. Orsakerna till dagens situation med så kallade utanförskapsområden och allmän bostadsbrist kan främst härledas till den exceptionellt höga migrationen till senare år, vilket innebär befolkningsökning. En rad förslag för att motverka otryggheten på bostadsmarknaden lyfts. Tillsammans med detta ska bättre förutsättningar skapas för att kunna äga sitt eget boende och för att få ner kostnaderna för de som hyr sin bostad, allt för att motverka den aktuella bostadsbristen. Inom bostadspolitiken behövs vid sidan av omedelbara åtgärder, dessutom mer långsiktig planering för bostadsmarknadens behov. är ett mycket vackert land, det gäller både den vackra naturen och bebyggelsen. Det finns ett stort kulturhistoriskt värde i de äldre vackra byggnader som finns kvar. Uppmuntran ska därför ges till att beskydda, bevara och förvalta dessa byggnader väl. Gynnsamma ekonomiska förutsättningar ska ges. Viktigt är också att de medarbetare och beslutsfattare i kommuner och institutioner som fattar beslut i frågor om bebyggelse ges kompetensutveckling inom området kulturmiljö. En trygg boendemiljö ska värnas, vilket innefattar gemenskap och kultur som viktiga beståndsdelar. Detta kompletteras med en estetisk utformning av bostäderna för skapande av en hållbar helhet. Behov finns av en mer långsiktig planering för tillgång på bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och ett bättre samspel med infrastrukturen i det regionala bostadsplaneringsstödet. Bostadsbyggandet kan, genom en minskad byråkrati vid nya byggprojekt och en kompetensförstärkning i kommunen för byggprocessen, ske i snabbare takt än . En ökad konkurrens mellan byggbolagen och finansiella möjligheter för fler byggbolag att anta byggprojekt ska hjälpa till att minska byggkostnaderna. Därmed kan boendekostnaderna för slutkunden minskas. 1 Nationell handlingsplan för otrygga områden Trygghet kan skapas dels genom ökad trivsel i bostadsområdena, men även genom en ökning av den upplevda tryggheten. Om flera vågar sig ut efter mörkrets inbrott kan det i sin tur leda till en ökad social kontroll och i slutändan en ökad faktiskt trygghet genom minskad brottslighet. En nationell handlingsplan, en kommuner ska tas fram, för att identifiera otrygga områden i alla landets tätorter. På så sätt kan kommunernas behov av trygghetsskapande åtgärder enklare tillgodoses. Trygghetsgivande belysning och utökad kameraövervakning är två exempel på åtgärder som kan ingå i handlingsplanen. 2 Ökad trygghet i förorterna Polisen har pekat ut ett flertal socialt utsatta områden i , där otryggheten är extra stor. Dessa kallas även för utanförskapsområden. Den befintliga rumsliga utformningen av miljonprogramsområdena, vilka utgör en betydande andel av de utsatta områdena, ökar riskerna vid polisiär närvaro. Planeringen i dessa bostadsområdens utformning, det gäller torg, skolor, parkeringar, gångbroar och övrigt, innebär försvårat spaningsarbete och allmän närvaro för polisen. Detta eftersom reträttvägar enkelt kan blockeras. Den polisiära närvaron försvåras även vid polisingripanden. I många fall leder det till våldsamma upplopp med bilbränder och stenkastning som följd. Här föreslås att regeringen utreder hur kommunerna kan arbeta med att förändra och förbättra områdesplaneringen. På detta sätt kan möjligheter till större polisnärvaro byggas, genom tryggare och säkrare och säkrare miljö. 3 Kostnadsfri karttjänst för ökad trygghet och företagande Lantmäteriet kartlägger genom avancerade och detaljerade kartor. I samband med den stora skogsbranden försenades i , på grund av att man använde sig av gamla, icke uppdaterade kartor. Kostnadsfria kartor skulle ha underlättat och skulle även kunna underlätta för fler företag att utveckla tjänster. Därför föreslås att de senast uppdaterade kartorna ska tillgängliggöras kostnadsfritt. Integrationen försvåras av EBO-lagen (Lagen om eget boende), en lag som ger asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet som deras asylansökan prövas. Bostadsområden har blivit alltmer överbefolkade och socioekonomiskt segregerade, vilket lett till att utanförskapet har förstärkts och trångboddheten blivit allt värre. EBO-lagen har lett till att vissa kommuner har fått svårt att upprätthålla det allmänna kommunala ansvaret. Detta då flera bor i en lägenhet än vad lägenheten är avsedd för. Kommunen saknar på grund av detta möjlighet att anpassa samhällsservicen till befolkningen, vilket exempelvis inverkat till att kvaliteten inom skola och vård med mera kraftigt försämrats. Trångboddheten ökar slitaget på lägenheterna, leder till ökat fusk med bostadsbidrag och svarthandel med andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt. En svart marknad har vuxit fram, med försäljning av hyreskontrakt. Detta har skapat inlåsningseffekter. Polis, socialtjänst och bostadsbolag vittnar om att svarthandeln med hyreskontrakt är så pass utbredd att en parallell bostadsförmedling skapats. En av flera åtgärder för att mildra de akuta problemen som finns är att avskaffa EBO-lagen. Lagen är en bidragande orsak till att dagens bostadsmarknad präglas av utanförskap och segregation. 5 Inget kommuntvång för mottagande av migranter eller förtur i bostadskön Det borde vara en självklarhet att kommunernas förmåga att ta emot asylsökande ska vara avgörande. Anvisningslagen som tvingar kommuner att ta emot nyanlända invandrare och ensamkommande är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Då bostadsförsörjningsansvaret ligger på kommunerna innebär regeringens migrationspolitik att kommunerna vidtagit långtgående åtgärder. Den nya lagen, som tvingar kommunerna att ta emot flyktingar, trädde i kraft . Många kommuner har därefter köpt in bostadsrätter, villor och modulbostäder för att lösa bostadsbristen för nyanlända. Därför behöver anvisningslagen avskaffas. Många kommuner ger migranter förtur till bostäder. Av den anledningen föreslår vi att regeringen tillser att regler skapas som förhindrar detta. 6 Stärk bostadsrättsföreningarna vid kommunala bostadsköp bostadsmarknadsenkät visar att allt fler kommuner, för att ordna boende till nyanlända, väljer att köpa in bostadsrätter. Detta för att klara av bostadsansvaret som medföljer kvoten nyanlända, vilket regeringen tvingar på kommunerna enligt anvisningslagen. Detta innebär att kommunerna utgör en marknadspåverkan på bostadspriserna och bidrar till att dessa pressas upp. får bostadsrättsföreningar kommunala andelsägare som saknar möjlighet att vara en aktiv del i förvaltningen av fastigheten, med det ansvar som anvisningen innebär i form av underhåll och ansvar. Det finns många negativa effekter på grund av kommunernas uppköp av bostadsrätter. Bostadsrättsföreningarna ska ges rätten att neka kommuner och landsting att köpa en bostadsrätt i föreningen. Vidare, om föreningen godkänner köp, ska en högre hyra kunna tas ut av föreningen för att täcka förvaltningskostnader. Regeringen föreslås återkomma till med åtgärder för att stärka bostadsrättsföreningarnas ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter. 7 Avskaffa undantag i PBL för asylboenden Det finns möjligheter till undantag i , vilket handlar om att bland annat allmänhetens intressen kan kringgås vid upprättande av asylboenden. Detta innebär en kraftig förändring av samhällsplaneringen och möjligheten för boende att kunna påverka sin omgivning. Lagen är till för att skapa förutsättningar för en ny migrationsvåg till , snarare än att motverka att en liknande situation fick uppleva uppstår igen. Lagen som beskrivs som en förberedelseåtgärd inför en kommande extraordinär migrationsvåg ger i verkligheten mer långtgående möjligheter för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i . De nivåer för antalet asylsökande som enligt promemorian ska uppnås för att aktivera lagen har överstigits . Med nuvarande och tidigare regeringars oansvariga migrationspolitik har dessa nivåer av asylsökande kommit att utgöra normaltillståndet i . Denna speciallag möjliggör ett ständigt aktiverande, där regeringen återkommande kan köra över allmänhetens intressen vid byggande av asylboenden eller ombyggnation av befintliga fastigheter. Att regeringen ska ha normgivningsbemyndigande att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i föreslås strykas. Det är önskvärt att en utvärdering genomförs om befolkningens generella preferenser kring utformningen av vår gemensamma miljö. Större hänsyn ska tas till befolkningens preferenser för utformningen av offentlig konst och nya byggnader. Detta åtminstone när det kommer till offentligt finansierad konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och offentligt finansierade byggnader. Gemensamma miljöer ska bidra till en varm känsla och god hälsa bland befolkningen, både vad gäller funktion och estetisk utformning. En utredning behövs om hur medborgarna kan få ett större inflytande över de miljöer som de vistas i. Ett alternativ kan vara införandet av ett, i någon form, demokratiskt valt råd i kommunerna. Ett annat alternativ kan vara att ge medborgare större möjlighet att tycka till om olika förslag i sitt närområde. Detta genom att utifrån folkbokföring anordna lokala omröstningar i anslutning till platsen för ett nytt projekt och omröstning via e-legitimation. Eventuellt skulle olika former av delaktighet i processerna kunna variera utifrån projektens storlek och antalet berörda. utgör medborgarnas gemensamma hem. Finns ett folkligt missnöje kring hur miljöerna i det gemensamma hemmet tar form är det av yttersta vikt att missnöjet adresseras. Genom att öka allmänhetens direkta inflytande över nya miljöers utformning undviks att politiker gör subjektiva bedömningar av vad som är vackert. I stället kan en utformning av den gemensamma miljön åstadkommas. Omröstning kan bidra till att skapa acceptabel miljö, både för de som avser göra ändringar i den gemensamma miljön och för de som bor i anslutning till denna förändring. Detta utan att de som bor i närmiljön i alla lägen ska behöva skicka in en tidskrävande överklagan av detaljplanen. Förslag kan initiera en debatt kring stadsplanering och arkitektur som är anpassad efter människors behov och önskemål. Det innebär att man bör sträva efter att bygga miljöer som beaktar det mänskliga behovet av social samvaro, närhet till naturen och skönhet. Platsens och invånarnas historia och identitet bör också bejakas. Ett stimulansbidrag för kulturmiljökompetens föreslås. Bidraget syftar till att förstärka eller tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- och samhällsbyggnadsförvaltningar i landets kommuner. Kommunerna har en viktig roll och ett stort ansvar inom ramen för , kulturmiljölagen och samhällsbyggnaden i stort. Denna roll handlar om att värna, vårda och inkludera k-märkta byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplaneringen. K-märkt avser olika typer av lagskydd för att skydda bebyggelse och miljöer med kulturhistoriskt värde. Således är det av yttersta vikt att kommunerna har kompetens att såväl skapa som skydda kulturhistoriskt värdefulla miljöer runt om i vårt land. 11 Stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader Vikten av att förvalta det vi ärvt av tidigare generationer och det som efterlämnas till kommande generationer är stor. Arkitektoniskt vackra och sällsynta historiska byggnader är viktiga att bevara till eftervärlden. Detta skall alltid beaktas vid diverse förberedelser eller regleringar. En historisk miljö kan vara mycket viktig för såväl trivsel som för att stärka gemenskapen hos befolkningen. Vi föreslår därför att skyddet för kulturhistoriska byggnader stärks i . Detta utan att mindre, rent tekniska ändringar för att bevara byggnaden förhindras. 12 Uppmuntra traditionsenlig byggnation har en rik byggnadstradition som förtjänar att bevaras. Historiskt förankrade byggnadsmiljöer skapar en hemkänsla och trygghet för många invånare. Det kan även ha en positiv inverkan på turistnäringen. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet kan vara att införa en så kallad kulturell planering. Det är i korthet en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på medborgardialog. Den unika platsens förutsättningar och historia, det lokala kulturarvet och omgivande bebyggelsestruktur – allt tas i beaktning för att skapa en social känsla och samhörighet i området. I miljöer med inslag av kulturhistoriska byggnader ska, vid nybyggnation, storskaliga så kallade miljonprogram motverkas. Genom detta strävar man efter att återskapa folkhemmets arkitektur. Vid renoveringsbehov planeras återskapande av fasader i färg och form. Historiskt förankrade byggnader ska bevaras och renoveras då dessa skapar identitet och atmosfär. Syftet blir att lyfta fram området eller kommunens unika identitet utifrån geografiska och historiska förutsättningar. Detta för att skapa en ökad trivselfaktor och känsla av miljöer som är unika och välbevarade. Förslaget är att en så kallad kulturell planering införs. 13 ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde En viktig del av kulturarvet är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller bland annat funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. Ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde ska införas. Många fastighetsägare har stora problem med trångboddhet där lägenheterna bebos av fler än vad de är anpassade för. Detta föranleder stora problem. Ett av dessa är trygghetsaspekten då grannar kanske inte ens vet vilka som bor i lägenheten. Slitaget blir även högre på lägenheten, vilket ökar kostnaderna för fastighetsägaren. Även driftkostnaden blir högre i form av bland annat en högre vattenförbrukning. Vattenskador och mögel är vanligt förekommande problem, då duschen inte är anpassad för så många användare. Om antalet barn och äldre inte motsvarar de samhällstjänster som området är anpassat efter, skapar det även andra mer strukturella problem för kommunernas samhällsplanering. Trångboddhet innebär att möjligheten att finna en rofylld plats för exempelvis studier i hemmet försämras avsevärt. Då flera vantrivs i hemmet bidrar det till att otryggheten ökar. Förslaget är att fastighetsägarna ges möjlighet att motverka trångboddhet genom kontraktskrivet maxantal för lägenheten och att det skyddas i lag. Framtida lägenheter bör byggas så energieffektivt som möjligt utifrån ekonomiska och miljömässiga förutsättningar. Dels bidrar det till att minska levnadskostnaden för boendet, dels innebär det hänsyn till miljön och områdets välmående för framtida generationer. Nya metoder för att minska energikostnaderna genom effektivare sätt att förbruka värme och el behöver också utredas. 16 Avskaffa hissnormen på studentbostäder Byggnormerna ska förenklas med syfte att möjliggöra byggande av nya fastigheter där det går att få ner priset för produktionen. Främst behöver hissnormen för studentlägenheter avskaffas. Det inverkar till billigare och smidigare nyproduktion av studentlägenheter. Detta bör leda till lägre hyror på nyproducerade studentboenden. Låga hyror har länge präglat de subventionerade miljonprogrammens bostäder. Dessa har behov av omfattande renoveringar, vilket kommer leda till hyreshöjningar. Nybyggnation av bostäder innebär en hög hyra på grund av produktionskostnaden. Därför behövs en översyn av reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg så att dessa bättre följer hyressättningen. En medverkande del till att öka utbudet av bostäder är att ge flera personer möjlighet till eget ägt boende. Finansieringen av bostäder kan ske på en rad olika sätt, där staten behöver såväl uppmuntra och underlätta till bostadsköp. Det är inte helt enkelt att ta sig in på arbetsmarknaden . Tillvaron förenklas inte när det är brist på hyresrätter och priserna på bostadsrätter är höga. Därför tittar även ekonomiskt svaga grupper på möjligheten att äga sin egen bostad. Problemet för många unga är att de inte är etablerade på arbetsmarknaden. Inkomsterna är inte sällan osäkra, som det egna kapitalet i början av karriären är litet eller obefintligt. Kort sagt finns bostadsbehovet men inte den ekonomiska förmågan. Man förväntas finna sin första egna lägenhet i det befintliga bostadsbeståndet. I detta fall krävs en rörlighet i bostadsbeståndet och att ägarna till nybyggda lägenheter redan är etablerade på bostadsmarknaden. För att långsiktigt skapa bättre förutsättningar att äga sin bostad behövs en utredning om olika varianter av finansieringsförslag. I debatten har flera varianter som kan bli aktuella lyfts. En översyn av bolånetaket för de mindre kapitalkrävande bostäderna behövs. Bankernas totala utlåning kan ges större fokus för att ge mer flexibilitet mot kravet på bolånetak. Startlån till förstagångsköpare och avdragsgillt bostadssparande är andra varianter som möjliggör eget ägande av bostad för unga. 19 Ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad till grupper som kan vara ekonomiskt utsatta. Pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har en takbegränsning för hur mycket av inkomsten de ska behöva betala i fastighetsavgift. Som mest kan avgiften reduceras till ett med prisbasbeloppet, ett så kallat indexerat spärrbelopp. Begränsningsregeln är positiv. Förslaget är att ytterligare sänka nivån för hur mycket fastighetsavgiften maximalt ska kunna belasta utsatta grupper i samhället. 20 Klassificera studentbostäder som elevhem På de flesta av högskoleorter, särskilt i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot såväl tillväxten som utbildningsväsendet. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse olika kontrakt. Det är inte rimligt med dessa förhållanden för våra studenter. Studentbostäder ska inte betraktas som elevhem, vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas. Med dagens system saknas möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. För att skapa förutsättningar att hålla hyrorna på rimlig nivå ska skattefria underhållsfonder möjliggöras.