ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6023002 · 2019-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:27 om försäkringsmedicinskt beslutsstöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet vid psykiatriska diagnoser i syfte att bättre anpassa stödet och tillämpningen i sjukskrivningsprocessen för personer med psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Sjukförsäkringen och dess villkor bör dels fungera som ett socialt skyddsnät, dels innehålla åtgärder för att ge sjukskrivna förbättrad hälsa och arbetsförmåga. Även när vägen tillbaka till arbete inte är helt rak ska personer kunna känna en ekonomisk trygghet. Sjukförsäkringen bör därför vara så rymlig att medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning kan pågå på ett individuellt anpassat sätt utan att ersättningen påverkas. I finns indikationer på att inte använder beslutsstödets vägledning på ett tillfredsställande sätt. Det riskerar att skapa godtycklighet och än mer osäkerhet för människor som befinner sig i en sjukskrivning. anser att individuella bedömningar, där hänsyn tas till den enskildes omständigheter, bör ligga till grund för beslut om sjukskrivning. Vi anser även att det är problematiskt att sjukpenning kan nekas av handläggare och medicinska rådgivare på som aldrig träffat personen det berör. ser allvarligt på de brister beskriver i rapporten och anser att vissa åtgärder behöver vidtas. Regeringen bör göra en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet vid psykiatriska diagnoser i syfte att bättre anpassa stödet och tillämpningen i sjukskrivningsprocessen för personer med psykisk ohälsa. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V) Ciczie Weidby (V)
mot · H6023005 · 2019-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om sammansättningen av Siun och tillkännager detta för regeringen. Svensk signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl mot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) utövar viss kontroll över hur lagen tillämpas, men denna nämnd lider av en avsaknad av tillräcklig parlamentarisk förankring. Om möjligheten till folklig insyn i svensk signalspaning ska tas på allvar ska också samtliga partier erbjudas möjligheten att nominera ledamöter till nämnden. Detta är till exempel fallet när det gäller . Vi bedömer att detta har ökat förtroendet för denna nämnd hos samtliga partier i . Vi bedömer också att det har förstärkt allmänhetens tilltro till att nämnden fullgör sitt uppdrag på ett så allsidigt och objektivt sätt som möjligt, detta trots den sekretess som råder i nämndens verksamhet. Vi anser således att antalet ledamöter även i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla en ledamot var.
mot · H6023007 · 2019-01-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:31 om nytt signalsystem för järnvägen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslutet att införa ERTMS i bör omprövas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en bedömning av de EU-rättsliga konsekvenserna av olika handlingsalternativ och tillkännager detta för regeringen. Regeringen planerar att successivt införa signalsystemet ERTMS på de svenska järnvägarna. Detta kostar totalt omkring 30 miljarder. ERTMS har redan införts på några sträckor och systemet har mött stark kritik för att det fungerar dåligt. bedömer att införandet av ERTMS i inte ger någon betydande nytta genom förbättring av den gränsöverskridande trafiken inom överskådlig framtid. Enligt har inte heller kvantifierat några nyttor av ökad gränsöverskridande trafik i sina samhällsekonomiska bedömningar. anser att skulle kunna göra större nytta inom andra typer av infrastrukturinvesteringar än just genom införandet av ERTMS. Som jämförelse kan ställas kostnaden för en elektrifiering av motorvägstriangeln Stockholm-Oslo-Köpenhamn samt , vilket enligt beräknas uppgå till totalt . Beräkningar från visar att om den tunga trafiken i förbindelserna mellan Stockholm-Malmö-Göteborg () övergår helt från drift av fossila bränslen till eldrift skulle detta kunna innebära en reduktion av koldioxidutsläppen med , vilket motsvarar av totala utsläpp av växthusgaser. Detta vore en betydligt mer kostnadseffektiv infrastrukturinvestering än införandet av ERTMS. Givet de problem och kostnader som ERTMS innebär, samt det faktum att svenska statens budgetutrymme är begränsat, är det uppfattning att införandet av ERTMS bör omprövas. Antingen bör projektet skjutas eller överges eller förändras. Enligt tidigare beslut ska en gemensam EU-standard för järnvägsstyrning utvecklas. De EU-rättsliga förutsättningarna för olika handlingsalternativ behöver därför klarläggas. Regeringen bör återkomma till med en bedömning av de EU-rättsliga konsekvenserna av olika handlingsalternativ.
mot · H6023013 · 2019-01-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:27 om försäkringsmedicinskt beslutsstöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till och att se över användningen av beslutsstödet vid samsjuklighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att får bättre verktyg och tydligare riktlinjer för att kunna granska sjukintyg på ett mer likvärdigt sätt och tillkännager detta för regeringen. Av framgår att andelen läkarintyg där samsjuklighet finns med på det sista läkarintyget har ökat från . konstaterar att det försäkringsmedicinska beslutsstödet inte kan betraktas som tillämpligt då samsjuklighet föreligger. Det i sin tur riskerar att sätta likformigheten ur spel. Detta trots att menar att beslutsstödets rekommendationer bör användas för huvuddiagnos. Vi saknar i regeringens bedömning av iakttagelser besked kring hur detta ska avhjälpas. förslag om att låta utveckla det försäkringsmedicinska beslutsstödet vad gäller samsjuklighet får ett instämmande av . anser att och , gärna i samarbete med hälso- och sjukvården, bör se över användningen av beslutsstödet vid samsjuklighet. Vi vill att regeringen ger ett sådant uppdrag. Vi vill dessutom att handläggare på ges bättre verktyg och tydligare riktlinjer för att kunna granska sjukintyg på ett mer likvärdigt sätt. Regeringen bör säkerställa detta.
mot · H6023015 · 2019-01-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:33 Behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda det internationella informationsutbytet vid kontroller på väg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig positiva till propositionen i vissa delar och anser exempelvis att en harmonisering av vägtrafikområdet är bra, men även att det internationella informationsutbytet bör stärkas och förtydligas. Den fria rörligheten bör generellt värnas, men det betyder också att den ska kunna kontrolleras. Lagar och regler samt system och kontrollfunktioner ska möjliggöra gränsöverskridande trafik, men även möjliggöra att personer eller företag lagförs vid överträdelser. Detta är dock inte möjligt i flera väsentliga delar gällande den internationella yrkestrafiken. På svenska vägar finns det därmed små möjligheter att göra en fullständig kontroll av utländsk yrkestrafik inom unionen, på grund av att det internationella informationsutbytet lämnar en del övrigt att önska. I kontrollen av den yrkesmässiga trafiken ingår att kontrollera huruvida fordonet är det fordon som finns i registret, att det tekniskt överensstämmer med registrerade uppgifter, att det är anmält för yrkesmässig trafik, att skatter är betalda, att fordonet genomgått periodiska kontroller m.m. I kontrollen ingår också att kontrollera att föraren har rätt körkortsbehörighet, innehar YKB (yrkeskompetensbevis) och att förarkortet är det rätta m.m. har dock flera internationella informationsutbyten gällande Eucaris, Nortype och Tachonet, SIS, Resper, ERRU och andra kanaler i form av , men hur mycket av denna information som tilldelas en kontrolltjänsteman på plats är oklart. Även hur informationsutbytet tar är av betydelse för att möjliggöra smidiga kontroller. En kontroll på väg får inte ta i anspråk än vad som är motiverat av kontrollens syfte. Det betyder i praktiken att kontrollslagningar i nödvändiga register måste ske utan dröjsmål. Det är därför av yttersta vikt att de tjänstemän som har till uppgift att kontrollera fordon och förare på väg kan utföra nödvändiga registerkontroller snabbt och effektivt. Polisens kontrolltjänstemän har i och med bristande internationellt informationsutbyte ytterst begränsade möjligheter att få tillgång till alla adekvata och verifierbara handlingar, gällande bl.a. fordons- och personuppgifter inom unionen. Det är uppfattning att detta skapar rättsosäkerhet och bidrar till snedvriden konkurrens för svenska åkare. Vi har tidigare anfört vikten av ett gemensamt europeiskt register för kontroll av bl.a. den europeiska yrkestrafiken, och vi anser att det internationella informationsutbytet behöver ses över för att och dess tjänstemän, med förordnande att utföra fordons- och förarkontroll, ska få rätt information i rätt tid under en kontroll.
mot · H6023016 · 2019-01-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:30 om investeringssparkonto ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regelverket för investeringssparkonto så att deltagande i nyemissioner och börsintroduktioner möjliggörs i större utsträckning och tillkännager detta för regeringen. har granskat sparformen investeringssparkonto (ISK). Utifrån denna granskning drar slutsatserna att värdet på tillgångarna i investeringssparkonton är stora, att investeringssparkonto har förenklat deklarationen för aktiesparare men ökat komplexiteten i skattesystemet, att investeringssparkonto inte är tydligt skattemässigt förmånligt och att reformen haft betydande effekter på statens skatteintäkter. Därutöver lämnar rekommendationerna att regeringen återkommande ska informera om de skattemässiga effekterna av investeringssparkonto samt se över möjligheterna till ytterligare förenkling av reglerna vad gäller sparares möjligheter att delta i nyemission och börsintroduktion. var med och tog fram sparformen investeringssparkonto, som blivit väldigt populär. Dess popularitet bekräftas av de stora värden som finns i investeringssparkonton. Ur ett kristdemokratisk ideologiskt perspektiv är privatpersoners egna sparande eftersträvansvärt och politikens ansvar är att underlätta och uppmuntra detta, vilket bland annat sker genom utformandet av skattesystem. Eget sparande är en typ av välfärd som vi behöver mer av i . Vi ser därför mycket negativt på de skattehöjningar som den rödgröna regeringen under förra mandatperioden gjorde på sparande. Tanken med ISK-sparformen var att förutsättningar skulle vara förutsägbara . Detta urholkas av förändrade skatteförutsättningar. lyfter fram att vissa aspekter av aktiesparande har blivit krångligare, då det ofta inte är möjligt att använda investeringssparkonto vid deltagande i nyemissioner och börsintroduktioner. Dagens regler innebär att sparare kan behandlas olika beroende på vilket institut som behandlar nyemissionen eller börsintroduktionen. För att göra privatpersoners sparande enklare och mer attraktivt bör regeringen se över regelverket utifrån de rekommendationer lämnar i detta avseende. Förutom positiva ekonomiska effekter för privatpersoner, ger detta också positiva effekter ur ett företagsperspektiv, då en sådan förändring leder till att mer kapital enkelt kan ställas till förfogande. Regeringen håller i sin skrivelse med om att en översyn av regelverket bör ske, men föreslår inga åtgärder. Regeringen erkänner alltså bristerna på detta område men avstår från att göra något åt dem, och anser sedan att är slutbehandlad. anser att frågan om regelförenklingar gällande privatpersoners sparande inte kan förbises på detta oansvariga sätt. Tvärtom är det är en angelägen fråga som regeringen behöver ta tag i för att underlätta människors sparande.
mot · H6023017 · 2019-01-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:29 om nedsatt moms på livsmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av fördelningspolitiska stödåtgärder som alternativ till den sänkta livsmedelsmomsen och tillkännager detta för regeringen. har presenterat en rapport på frågan om skatteutgiften för moms på livsmedel där den sänkta momsen ska gynna vissa målgrupper. Enligt simuleringar uppgår kostnaderna för att kompensera de aktuella målgrupperna för en momshöjning till . Den summan ska jämföras med den beräknade skatteutgiften för den nedsatta momssatsen på livsmedel som uppgår till 2018. Regeringen konstaterar på samma sätt som skrivelsen att den nedsatta momsen träffar alla hushåll, såväl resursstarka som resurssvaga, vilket är en orsak till den låga kostnadseffektiviteten. Regeringen anför också att de anser att det är bra att har granskat hur den sänkta momsen på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. finner att andra fördelningspolitiska stöd vore mer träffsäkra än sänkt livsmedelsmoms och därmed mindre kostsamma. Regeringen bedömer att ”kan utgöra ett underlag för framtida arbete”. delar den uppfattningen, men vill se att regeringen, inte utan , tillsätter en utredning som fastställer vilken eller vilka fördelningspolitiska åtgärder som mest kostnadseffektivt gynnar barnfamiljer och låginkomsthushåll.
mot · H6023018 · 2019-01-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:32 Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en lämplig förfarandeordning för när det gäller en svensk variant av det tyska Lkw-Maut-systemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nollvisionen för skattefelet i fråga om vägavgifter och vägskatter och tillkännager detta för regeringen. Det är positivt att avgifterna uppdateras då det var sedan detta skedde senast. Det är också naturligt att en förnyad differentiering genomförs utifrån de tillkomna euroklasserna. Vi gör bedömningen att en del av de föreslagna regelförändringarna har en positiv drivkraft till att förnya fordonsflottans teknik ur ett miljöperspektiv. Vi är också i grunden positiva till eurovinjettsystemet och menar att det är det enda verktyg som vi har att tillgå för att driva in de avgifter som utländska åkerier är skyldiga att betala när de har tillgång till det svenska vägnätet. I propositionen anförs att vägavgifterna också behöver höjas på grund av att de totala intäkterna behöver täcka de kostnader som vägslitaget innebär, samt att avgifterna ska ha en positiv miljöeffekt. Problemet är att vissa utländska åkerier underlåter att betala vägavgifterna – måste svenska åkerier utan undantag betala avgifterna. Ur konkurrenssynpunkt kan det inte accepteras att utländska aktörer nyttjar vårt vägnät utan att betala de avgifter som fastställts; därför är det viktigt att säkerställa att de utländska fordonen också betalar fastlagd avgift. En sund transportnäring förutsätter att samtliga aktörer som nyttjar vårt vägnät betalar de skatter och avgifter som har fastställts. För att komma till rätta med detta behöver vi en ökad digitalisering av hanteringen, som ersätter den nu hanteringen av tillstånd. Vi har inspirerats av det tyska Lkw-Maut-systemet som registrerar varje passerat fordon. Vi vill få på plats ett liknande digitaliserat system i som underlättar för myndigheter att kontrollera att vägavgiften verkligen betalas. Systemet ger också möjlighet att kontrollera så att utländska fordon inte utför otillåten cabotagetrafik. Vi vill därför se att regeringen ger resurser för att driva in de utländska åkeriernas vägavgifter i enlighet med den befintliga nollvisionen för skattefelet.
mot · H6023019 · 2019-01-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av investeringsstödet till särskilda boenden och trygghetsboenden för äldre i syfte att göra stödet träffsäkert och så att fler kan ta del av det, och detta tillkännager för regeringen. När investeringsstödet infördes gjordes det med de äldres möjlighet att få väl anpassade boenden som utgångspunkt. Fler äldreboenden var, och är, förutsättningen för att människor 85+ själva ska kunna välja när det är dags att flytta till gemensamhetsboende. Anledningen till att man vill flytta till ett boende varierar. En del är sjuka och svaga, andra känner att den ofrivilliga ensamheten inte längre går att uthärda. Således var grundtanken med investeringsstöd för äldreboenden alldeles rätt. Lika rätt är att noga utvärdera om stödet gett avsedd effekt och nått de grupper som avsågs. Om effekterna inte blivit som tänkt är det viktigt att anpassa stödet så att effekten blir den avsedda. har granskat effekterna av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre (RiR 2018:24) och gör bedömningen att det inte går att påvisa att antalet boenden blivit större än om investeringsstödet inte funnits. Man kan heller inte påvisa att kvaliteten i vård och omsorg för äldre blivit bättre genom investeringsstödet. Investeringsstödet har riktats till byggherren för att stimulera ett ökat byggande av särskilda boenden. Således har stödet riktats till uppförandet av byggnader och ett ökat antal boenden. Intentionen har självklart varit positiv. På många håll i landet fanns, och finns, en brist på adekvata äldreboenden, men enligt har inte investeringsstödet i någon högre grad bidragit till att öka byggnadstakten. Förmodligen skulle de flesta av boendena blivit byggda även utan investeringsstödet. Att olika regeringar vill stödja kommunerna är vällovligt, men lika viktigt är att olika åtgärder granskas och effekterna utreds. I fråga om det aktuella investeringsstödet nödgas vi konstatera att effekterna blivit mindre än förväntat gällande särskilt boende. Investeringsstödet har dock även gällt byggandet av trygghetsboenden, och där verkar, enligt 2013:7 Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder, effekten ha varit betydligt bättre och mer tydlig. Enligt undersökning uppger ”av de som hade beviljats stöd […] att stödet hade stor eller avgörande betydelse för deras beslut. Svaren tyder också på att stödet har haft särskilt stor betydelse för beslut att bygga trygghetsbostäder”. har i huvudsak granskat investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre –2014. Det nuvarande investeringsstödet som infördes , utan bortre gräns, är i allt väsentligt uppbyggt på samma sätt som investeringsstödet 2007–2014. Med den kunskap som granskning gett är det viktigt att regeringen gör en översyn av dagens investeringsstöd till både särskilda boenden och trygghetsboenden i syfte att göra stödet mer träffsäkert och så att fler kan ta del av det. Acko Ankarberg (KD)
mot · H6023020 · 2019-01-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omvandla investeringsstödet till ett generellt statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en uppföljning av utvecklingen av särskilda boenden och tillkännager detta för regeringen. har i sin rapport effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre (RiR 2018:24) granskat effekterna av det investeringsstöd till byggande av särskilt boende för äldre som fanns 2007–2014. har även granskat det nya investeringsstöd som infördes . Syftet med investeringsstödet var att stimulera byggandet av nya särskilda boenden för äldre. pekar dock på att det saknats – och fortfarande saknas – en tydlig bild av tillgången på särskilda boenden. Rapporten pekar vidare på att det vid tiden för införandet av investeringsstödet fanns flera kommuner som inte rapporterade brist på särskilda boenden. konstaterar att det är svårt att få en tydlig bild av effekterna av stödet, bl.a. på grund av att det inte går att avgöra huruvida de boenden som byggdes kom till tack vare investeringsstödet. framhåller dock att mycket talar för att dessa boenden ändå skulle ha byggts. På så sätt har stödet snarare lett till att öka vinsterna för byggherrarna än att stärka tillgången till nya boenden. Mycket talar således för att investeringsstödet inte varit ändamålsenligt utformat. instämmer därför i slutsats att det vore bättre om investeringsstödet kunde omvandlas till ett mer generellt stöd till kommunernas äldreomsorg. En tidigare granskning från har också lyft problematiken kring riktade statsbidrag och deras ofta tveksamma effekter. Utöver ett generellt statsbidrag krävs också en inriktning för bostadspolitiken som präglas av färre regler och skatter som bromsar byggandet. Slutligen ställer vi oss bakom slutsats att det finns ett behov av att följa utvecklingen av särskilda boenden i kommunerna på ett bättre sätt. En tydlig bild av var behoven av nya platser finns är en förutsättning för att insatserna ska kunna ske där de gör mest nytta.
mot · H6023021 · 2019-01-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördela ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om stödet bör fördelas utifrån antalet äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa upp antalet avvecklade platser och tillkännager detta för regeringen. har granskat investeringsstödet 2007–2014 till byggande av särskilt boende för äldre. Slutsatsen som kommit fram till är att stödet till övervägande del inte var ändamålsenligt utformat. Man har funnit att man inte kan hitta något som pekar på att investeringsstödet var den avgörande faktorn för att byggandet av särskilt boende för äldre skulle påbörjas. Redan innan stödet infördes hade man konstaterat att det inte var investeringskostnaderna för byggandet som höll tillbaka utvecklingen av särskilt boende för äldre. Både och menade att det var bättre att ge stöd till själva verksamheten då den verkligt stora kostnaden uppstår i den långsiktiga driften. menar också att det inte går att fastställa nettotillgången på platser stödet fanns eftersom man inte vet hur många platser som avvecklades. En tredjedel av landets kommuner har inte tagit del av stödet då de inte haft något behov av att bygga nya särskilda boenden, enligt skrivelsen. Vi anser, precis som , att det inte är bra att pengar binds upp i ett stöd som inte utnyttjas i särskilt hög grad. Att fördela ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg och fördela stödet utifrån antalet äldre anser vi är en mycket bättre väg att gå. Vi anser också att det är viktigt att regeringen följer upp antalet avvecklade platser. Per Ramhorn (SD)