mot · H7022503 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sydsvenskt försvar och tillkännager detta för regeringen. har varit fokus för en omfattande militär styrkeuppbyggnad och ökade säkerhetspolitiska spänningar. Sedan har ägnat sig åt en målmedveten upprustning av sina väpnade styrkor. Fokus har gått från att kunna hantera incidenter och kriser inom absoluta närområde till att nu ha fokus på storskaliga operationer i ett betydligt större område. Inte minst kommer detta till uttryck i de senaste årens olika övningar och genomförda beredskapskontroller. Den pågående ryska aggressionen mot , , visar att tröskeln för att använda militära medel för att uppnå politiska mål har sänkts. vidare säkerhetspolitiska ambitioner manifesteras även genom interventionen i och agerande inom många olika områden med särskild tyngdpunkt på desinformation och propaganda. Parallellt med den ryska upprustningen har inlett förmågehöjande åtgärder för att möta det försämrade säkerhetsläget i vårt närområde. Försvarsbeslutet var ett första steg i att stärka försvarsförmåga. Vi moderater anser dock att ambitionen för svensk försvarspolitik måste höjas ytterligare. Försvarsanslaget bör gå mot av bnp till försvaret, och försvarets organisation bör utökas. Försvarsmakten och Försvarsberedningen gör bedömningen att vid en större konflikt i närområdet så kommer oundvikligen att dras in. Om detta, det värsta, skulle ske måste ha resurser att kunna hantera ett sådant läge. Det handlar bland annat om att kunna möta angrepp på flera platser . Därför måste alla stridskrafter i försvaret stärkas för att höja tröskeleffekten. Dels ska en potentiell angripare avskräckas från att angripa , dels ska vi ha förmågan att slå tillbaka vid ett angrepp på svenskt territorium. har Försvarsmakten två armébrigader, baserade i och . Fokus kommer att ligga på att höja krigsdugligheten i dessa brigader. Det handlar både om att uppfylla dem personellt och om att modernisera befintlig materiel och tillföra ny materiel. Men, måste vi bygga ut armén för att ha förmågan att hantera mer komplexa scenarion där ett angrepp mot kan riktas mot flera platser . Särskilt viktigt är det att höja förmågan i den strategiskt viktiga . Därför är det rimligt att det under nästa försvarsinriktningsperiod, –2025, påbörjas en uppbyggnad av en tredje mekaniserad armébrigad baserad i . Försvarsberedningen föreslår också att en tredje mekaniserad armébrigad ska upprättas i slutrapporten ”Värnkraft” som presenterades . Beredningen pekar vidare på vikten av att uppgradera stridsvagnar och stridsfordon samt behovet av en sammanhållen, förstärkt och utökad logistikfunktion för en fungerande krigsorganisation. Slutsatserna i beredningens två senaste rapporter är väl avvägda och har ett brett politiskt stöd. Att bygga upp en armébrigad är kostsamt och därför bör en sådan byggas upp gradvis genom att initialt föra över element från de två andra existerande brigaderna till den nyinförda brigaden i . Som Försvarsmakten skriver i sin perspektivstudie kan också materiel ur förbandsreserven utnyttjas inledningsvis. Kostnaderna för ytterligare ny materiel och utökade utbildningsvolymer kommer att kunna omhändertas inom ramen för det kontinuerligt ökade försvarsanslaget de kommande tio åren. Ett starkare försvar för att säkra är en central prioritering för . I den ambitionen är en ökad militär närvaro i nödvändig. Därför är det också helt rätt att gå vidare med en tredje armébrigad baserad i , en bedömning som Försvarsberedningen och Försvarsmakten delar. Utgångspunkten måste vara hela ! Noria Manouchi (M) Boriana (M)