mot · H7023357 · 2019-10-03 00:00:00 — kommer då att presentera våra förslag för att möta utmaningarna i . Det svenska ekonomiska demokratistödet till inleddes direkt efter 1991. Syftet med stödet var att hjälpa i omvandlingen till en demokratisk marknadsekonomi och integrering i det europeiska samarbetet. Ett av huvudmålen var att ”främja en säkerhetsgemenskap” och att ”fördjupa demokratins kultur”. Till en början kanaliserades delar av demokratistödet till projekt där ryska myndigheter var involverade, då det fanns en uttalad vilja från politiska ledarskap att reformera landet i demokratisk riktning. När den politiska situationen förändrades fick också stödet en annan karaktär. går stödet till de organisationer som utgör en motkraft till den auktoritära regimen – organisationer som verkar under mycket svåra förutsättningar i dagens och har stora behov av internationellt stöd. Det svenska demokratistödet var som störst , då det uppgick till . har det skett en ganska dramatisk minskning, trots att behoven har ökat då den ryska regimen gått allt hårdare åt landets demokratirörelse. Som lägst låg stödet på för att sedan öka till ungefär 57 miljoner 2014. Den antog 2014 en strategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i . Strategin avser perioden –2018, under vilken avsattes. I Sidas regleringsbrev står att strategin ”förlängs att gälla t.o.m. eller till dess regeringen fattat beslut om ny strategi.” pågår arbete med att ta fram en ny strategi. Inom ramen för den Östersjöstrategi –2020 som antogs 2016 och implementeras av ger ytterligare stöd till . Dessutom stödjer EU det ryska civilsamhället med genom Instrument for Democracy and Human Rights. Om demokratistödet till ses som en del av politiken för att värna den svenska säkerheten, vilket är en del av motiveringen bakom stödet, bör noteras att de resurser som satsas på demokratifrämjande insatser i utgör en försvinnande liten andel av det totala belopp som satsas på att värna säkerhet. I takt med att den ryska regimen har gått allt hårdare åt civilsamhället i landet har det blivit svårare för landets organisationer att ta emot stöd utifrån. Genom flera lagändringar – framför allt den så kallade agentlagen och lagen om ”oönskade utländska organisationer” som antogs – har situationen blivit allt svårare. Lagen om ”oönskade utländska organisationer” tar sikte på utländska och internationella icke-statliga organisationer som anses ”hota försvarsförmåga eller säkerhet, författning och samhällsordning”. Av lagstiftning framgår dock inte hur de utländska organisationerna ska bedömas; det avgörs i stället direkt av landets riksåklagare i samråd med . Någon motivering till besluten behöver inte heller ges. En utländsk organisation som stämplas som oönskad i enlighet med lagen blir helt blockerad från att verka i . Ryska banker och andra finansiella institutioner får inte genomföra transaktioner där organisationen är inblandad. Lagen är så vagt formulerad att i princip allt samröre, inkluderat informationsutbyte eller upprätthållande av kontakter, med en oönskad organisation kan leda till böter och i värsta fall fängelse. Agentlagen och lagen om oönskade organisationer har försvårat verksamheten för den ryska demokratirörelsen och civilsamhället i stort och gjort det riskfyllt att ta emot finansiellt stöd från utlandet. Det är dock inte omöjligt. Ryska människorättsförsvarare har lyckats hitta praktiska lösningar för att komma runt svårigheterna. Lagstiftningarna bryter mot såväl som fler FN-resolutioner som garanterar föreningsfriheten och slår fast rätten för människorättsförsvarare att söka utländsk finansiering utan att drabbas av repressalier eller diskriminering. menar att det är av största vikt att i alla lägen står upp för människorättsförsvarares rättigheter att söka och få finansiering för sitt arbete. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN konsekvent försvara människorättsförsvarares rättigheter att söka och få finansiering enligt internationella konventioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Stödet till den ryska demokrati- och människorättsrörelsen är viktigt för kampen för bättre levnadsvillkor för en stor del av den ryska befolkningen som drabbas av regimens repression. Dessa rörelser utgör också en del av den opposition som förespråkar en annan utrikespolitik, som skulle leda till ökad stabilitet i närregionen. Att ge stöd till dessa rörelser är viktigt av flera anledningar, inte minst för att visa den ryska regimen att vi inte accepterar sättet den agerar på. vill öka det stöd till det ryska civilsamhället som ges genom strategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i . Stödet ska öka och åtminstone nå upp till de nivåer som gällde när det var som mest omfattande. Förslagen på ökning preciseras i utgiftsområdesmotion för utgiftsområde 5 Internationell samverkan.