mot · H6023095 · 2019-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:100 ekonomiska vårproposition Den nya svenska modellen – ekonomiska vårmotion 2019 2 Det ekonomiska läget 2.1 Långsammare tillväxt i omvärlden 2.2 har passerat konjunkturtoppen 2.2.1 Arbetslösheten vänder uppåt 2.2.2 Risker för en sämre utveckling 2.3 Litet utrymme att hantera utgifter utanför januariöverenskommelsen 3 riktlinjer för den ekonomiska politiken 3.1 Inriktningen på den ekonomiska politiken 3.2 Fortsätt den reforminriktning som lades fast budget 3.3 Nya steg för att stärka tryggheten i 3.4 En skattereform med sikte på samhällsproblemen 4 Den nya svenska modellen – en politik för att ta tag i verkliga problem 4.1 I ska vi känna oss trygga 4.1.1 politik för färre brott och ökad trygghet 4.1.2 politik för ökad försvarsförmåga 4.1.3 politik för en mer tillgänglig sjukvård 4.1.4 politik för en skola där fler lär sig mer 4.2 I ska arbete löna sig 4.2.1 politik för fler i arbete 4.3 I ska alla vara en del av samhället 4.3.1 politik för bättre integration 4.3.2 politik för en långsiktigt hållbar migrationspolitik 4.4 I ska vi vara klimatsmarta 4.5 I ska hela landet hålla ihop godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 3–4 i motionen. Den nya svenska modellen – ekonomiska vårmotion 2019 Med den ekonomiska vårmotionen tar de första stegen för att bygga en ny svensk modell som tar tag i problem, som tar sikte på utmaningar och som tar vara på möjligheter. vårmotion presenteras i ett läge där konjunkturen vänder ned som står inför betydande problem. Problem som regeringen inte förmått lösa. har skatter som är bland de högsta i världen, men grundläggande samhällsfunktioner som polisen, sjukvården och skolan fungerar inte som medborgarna har rätt att förvänta sig. Den svenska modellen har gått vilse. Den svenska tillväxten per person spås bli en av de lägsta i – . Arbetslösheten bottnar på , och långtidsarbetslösheten är kvar på tidigare krisnivåer. Det tar både ett och två decennier innan invandrare med låg utbildning får sitt första jobb. Produktiviteten i näringslivet har sjunkit, en utveckling som i hög grad har skymts av den rekordsvaga kronan. Allt för få poliser brottas bl.a. med skjutningar som är på rekordnivåer, internationella stöldligor som turnerar mellan svenska hem och sexualbrott som raserar människors liv. pressar en åldrande befolkning välfärdens långsiktiga finansiering i ett läge där alltför många får vänta för länge på sjukvård. behöver en ny svensk modell. För är den svenska modellen tryggheten i ett samhälle där staten är stark, där staten ska vara stark. Det handlar om kraften i ett fritt näringsliv som skapar välstånd som kan komma alla till del. Om hoppfullheten i social rörlighet. Om rättfärdigheten i omsorgen om varandra. Om rättvisan i att flit och ansträngning alltid ska löna sig. Och om friheten att stå på egna ben. Vår stora uppgift är att tillsammans få ordning på igen. ska vara ett land där alla gör sin del men där alla också känner att de får något tillbaka. Det är både rätt och rättvist. Det behövs en ny svensk modell som tar tag i den misslyckade integration som lämnar så många utanför. Då kan integrationen i stället för att vara ett problem bli en del av lösningen på framtidens utmaningar. Det behövs en ny svensk modell som kapar de växande vårdköerna och ser till att klassrummen åter blir en plats för klassresor. Som krossar gängkriminaliteten och upprätthåller lag och ordning – i hela . En modell för ren miljö och en planet som klarar klimatet. En ny svensk modell för ett land som bygger något gemensamt. I den här vårmotionen görs satsningar för att poliserna ska bli fler och för att de ska få bättre verktyg till att bekämpa brottsligheten i hela landet. Det handlar om skärpta krav vid våra gränser men även om förbättrade utredningsmöjligheter, fler övervakningskameror i hela landet och en förstärkning av polisens hundresurs för att underlätta arbetet och öka uppklarningen av brott. stärker också gränspolisens verksamhet. Sammantaget innebär förslag i budgetförstärkningar för polisen vid full effekt. Utöver det trappas arbetet mot terrorism upp med bl.a. ökade resurser till Säkerhetspolisen för att punktmarkera potentiella terrorister och IS-återvändare. Även anslaget till , , höjs betydligt. Deltagande och samröre med terroristorganisationer bör kriminaliseras, och straffen för terroristrelaterad brottslighet bör skärpas. Den som vill bygga ett med framtidstro behöver även, parallellt med att ta tag i dagens problem, lägga grunden för politik som kan svara upp mot morgondagens utmaningar. Därför presenterar i denna vårmotion också våra utgångspunkter för en större skattereform. En ny skattereform måste utgå från de samhällsproblem som ska lösas. Den ska syfta till att stärka människors och familjers frihet och självbestämmande, skapa fler jobb och öka tillväxten. Men den ska också värna sammanhållningen i . För att öka drivkrafterna till arbete och företagsamhet behöver de skatterna sänkas, skattebaser breddas och det totala skattetrycket i bli lägre. Framför allt behöver skatterna på låga inkomster sänkas så att det lönar sig bättre att gå från bidrag till jobb. Dessutom måste kombinationen av skatter och bidrag analyseras samlat om inte utanförskapet än en gång ska tillåtas att växa. Världens högsta marginalskatter på högre inkomster behöver sänkas så att flit och förkovran lönar sig bättre. Det är avgörande för både hög kvalitet i välfärden och för växande företag. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Svenska folket betalar skatter som är bland de högsta i världen och ska också kunna räkna med att varje krona gör så stor nytta som möjligt. Varje skattekrona som slösas bort tär på skattemoralen. Oavsett om pengarna går till religiös extremism, kravlösa bidrag eller fuskas bort i välfärdssystemen. Det skadar sammanhållningen i vårt land. 2 Det ekonomiska läget Denna motion läggs i ett läge där konjunkturen ser ut att ha nått sin kulmen, både i och internationellt. Den globala tillväxten har löpande reviderats ned . Det råder fortfarande stor osäkerhet kring hur snabbt tillväxten kommer att mattas av framöver och hur djup nedgången blir. Oavsett konjunkturnedgångens förlopp kommer den att pröva den inneboende styrkan i svensk ekonomi. Utan tvekan kommer också det politiska ledarskapet att prövas. Det kommer att krävas en politik som både förmår att prioritera det nödvändiga framför det som bara är önskvärt och som är genomarbetad för att adressera de många problem som står inför. I denna motion presenteras en sådan politik. 2.1 Långsammare tillväxt i omvärlden av hög ekonomisk aktivitet har tillväxten i världsekonomin tydligt bromsat in . Det är en utveckling som har drivits av en lång rad faktorer. Dels ser vi en konjunkturavmattning i många länder där ett högt resursutnyttjande dämpar tillväxten, dels finns det tillfälliga effekter som spelar in. Oron för ett handelskrig mellan och har skapat osäkerhet och lägre optimism hos företagen. har också vidtagit åtgärder för att dämpa kredittillväxten. Översvämningar och torka har påverkat BNP negativt i både och . Den tyska regeringen har upprepade gånger sänkt sin tillväxtprognos och den tyska tillväxten väntas nu bli 2019. Osäkerheten kring Brexit fortsätter att hålla tillbaka tillväxten i , främst eftersom investeringsviljan sjunkit, men påverkar också EU-länderna vars handel med också skulle påverkas av ett utträde. IMF bedömer att tillväxten återhämtar sig . Det beror dock inte främst på någon underliggande styrka i ekonomin, utan på att de tror att den samlade penning- och finanspolitiken kommer att stötta tillväxten. Amerikanska Federal Reserve har skjutit på räntehöjningarna, bl.a. till följd av lägre inflationsutfall, som de europeiska, japanska och brittiska centralbankerna har drivit penningpolitiken i en mer stimulerande riktning. I har både de penningpolitiska och de finanspolitiska stimulanserna förstärkts. 2020 och åren framåt väntas tillväxten återhämta sig till någonstans mellan , drivet av en stark konsumtionsutveckling. Tillväxten kommer i allt högre grad att bero på utvecklingen i och , medan mogna ekonomier väntas fortsätta växa långsamt till följd av en ofördelaktig kombination av en åldrande befolkning och sämre produktivitetsutveckling. Figur 1 Årlig tillväxt i procent 2017–2020 Källa: IMF. Återhämtningen sedan finanskrisen har inneburit kraftigt sjunkande arbetslöshet i ett flertal länder, såsom , och . I har detta sammanfallit med ett sjunkande arbetskraftsdeltagande då att allt fler lämnar arbetsmarknaden, medan den sjunkande arbetslösheten i övriga nämnda länder har kombinerats med ett allt högre arbetskraftsdeltagande. Trots det är löneökningarna fortfarande svagare än normalt. Det förklaras främst av att produktivitetsutvecklingen sedan finanskrisen varit betydligt lägre än det historiska genomsnittet. Därför har den på många håll rekordlåga arbetslösheten inte resulterat i högre inflation trots kraftfulla åtgärder från många centralbanker. finns det inte mycket som tyder på att produktiviteten är på väg upp. Utvecklingen i liknar den i övriga utvecklade ekonomier, med den skillnaden att uppgången i arbetslöshet 2008–2009 var betydligt mindre till följd av en framgångsrik krispolitik och att minskningen av arbetslösheten varit betydligt svagare än i jämförbara länder. Därför ligger nu också på den nedre halvan bland EU:s länder när det kommer till låg arbetslöshet. Figur 2 Arbetslöshet i euroområdet, , , och Källa: och . Huvudscenariot är att konjunkturen långsamt försvagas i främst de utvecklade länderna . Det finns dock ett antal risker som skulle kunna innebära en betydligt sämre utveckling med ett snabbare konjunkturförlopp. finns det exempelvis risk för att handelskonflikten mellan och återigen förvärras, vilket skulle öka osäkerheten, minska riskbenägenheten och därmed dämpa tillväxten. En Brexit utan avtal skulle också kunna få allvarliga effekter på de europeiska ekonomierna. Det är också möjligt att nedgången är mer en tillfällig svacka. Det finns en risk att det är starten på en djupare lågkonjunktur, exempelvis utlöst av en förvärrad kris i kopplat till landets svaga offentliga finanser. 2.2 har passerat konjunkturtoppen av högkonjunktur har konjunkturtoppen nu passerats, även om konjunkturen är stark och tillväxten var överraskande hög. Tillväxten har drivits av både privat konsumtion och höga investeringar, framför allt i bostäder men också i industrin. Särskilt bostadsinvesteringarna minskar nu påtagligt till följd av en fallande efterfrågan på nya bostäder och lägre bopriser. tror dock att investeringarna återhämtar sig i takt med att bostadspriserna börjar ta måttlig fart igen. Hushållens konsumtion kan också väntas försvagas något, trots breda skattesänkningar för alla löntagare och alla pensionärer 2019. Hushållens konfidensindikator i Konjunkturbarometern har sjunkit till en relativt låg nivå sett ur ett historiskt perspektiv. Figur 3 Hushållens konfidensindikatorer Investeringar och privat konsumtion ser alltså inte ut att driva den ekonomiska utvecklingen på samma sätt som . I stället kommer exporten att ge ett större bidrag till tillväxten. Trots det är exportökningen måttlig. Dels dämpas konjunkturen i våra viktigaste handelsländer, dels tappar svensk exportindustri marknadsandelar. Det sker trots en rekordsvag svensk krona som tappat mot dollarn och mot euron. Figur 4 Svenska kronans växelkursutveckling jämfört med euron och dollarn Sammantaget medför det att tillväxten, enligt så gott som samtliga prognosmakare, dämpas 2019 och fortsätter att vara måttlig . Figur 5 Olika bedömares prognoser för den svenska BNP-tillväxten 2018–2021 Källa: och . Bilden av en försvagad svensk konkurrenskraft förstärks dessutom av att tillväxten per person, det som avgör vårt välstånd , utvecklas svagare än nästan alla andra utvecklade ekonomier. Tillväxten per capita väntas utvecklas ännu svagare när konjunkturen mattas. Figur 6 BNP-tillväxt i procent per invånare För att understödja tillväxten framöver bör den ekonomiska politiken användas för att vidta åtgärder som frigör ytterligare produktionsresurser i ekonomin och stimulerar produktivitetstillväxten. På så sätt kan potentiell BNP och potentiell sysselsättning öka, och även välstånd. måste omställningskapaciteten i svensk ekonomi förstärkas ytterligare. För att värna välståndsutveckling krävs att de strukturella reformer som genomfördes under alliansregeringen nu följs upp med nya åtgärder för investeringar, omställning och att främja inträdet på arbetsmarknaden. konstaterar att effekterna av Alliansens reformer troligen varit stora, men anser att effekterna av dessa nu i huvudsak har realiserats. Eftersom den nuvarande regeringen inte har klarat av att genomföra några reformer som kan antas ge högre sysselsättning och tillväxt är behovet av nya reformer stort för att ska fortsätta utvecklas väl. Reformbehovet är särskilt påtagligt i ljuset av att ser ut att utvecklas sämre än jämförbara länder . På lång sikt avgörs vår välståndsutveckling dels av teknikutvecklingen i världen i stort, alltså hur den s.k. teknikfronten utvecklas, dels hur nära vi ligger teknikfronten. Som ett litet land har svårt att påverka den globala teknikutvecklingen annat än i vissa begränsade sektorer. Däremot kan vi påverka hur snabbt tar till sig ny teknik och hur väl de befintliga resurserna utnyttjas. Att produktivitetsutvecklingen i världsekonomin har varit svag det är ett problem också för , men något som vi har väldigt svårt att påverka. har dock , trots högkonjunktur och minusräntor, presterat sämre än andra länder. Främst till följd av en politik som försvårar för företagande och tillväxt. Skatterna har höjts med , bl.a. på högre inkomster, regleringarna har ökat och reformer har uteblivit. Regeringen lade ned en utredning om entreprenörskap då den bl.a. skulle undersöka skatter som är skadliga för entreprenörskap. Bolagsskatten har inte blivit mindre betungande (skattesatsen kommer att sänkas när avdragsmöjligheterna begränsas, men skatteuttaget blir lika stort) och reformer på bostadsmarknaden har uteblivit. 2.2.1 Arbetslösheten vänder uppåt Den starka efterfrågan på arbetskraft fortsätter , även om efterfrågan i exempelvis byggsektorn dämpas. Dock tyder utfallsdata på att efterfrågan inte håller jämna steg med utbudet av arbetskraft när nu ett större antal nyanlända kommer in på arbetsmarknaden. Framför allt har arbetslösheten för unga utrikes födda stigit kraftigt. Äldres arbetsmarknadssituation har också varit oväntat svag. Sysselsättningsgraden är lägre nu än när regeringen återinförde den särskilda löneskatten för äldre. Till följd av och budget avskaffas denna från , vilket, om det historiska mönstret upprepas, kommer att innebära att sysselsättningen för äldre återigen tar fart. Det kommer också fler indikationer från exempelvis och från Arbetsförmedlingen på att antalet varsel är på väg upp, om än från låga nivåer. Sammantaget innebär det att arbetslösheten, som redan är under jämviktsarbetslösheten enligt flera bedömare, nu har bottnat och kommer att öka . Ökningen sker dock enligt huvudscenariot långsamt och först tror att arbetslösheten når jämviktsnivån på strax . Sysselsättningsgraden kommer då att fortsätta ligga kvar på höga nivåer. Tudelningen på arbetsmarknaden riskerar i ett sådant scenario att förstärkas. När arbetslösheten stiger kommer de med svag förankring att få det ännu svårare att komma in. Klyftan mellan inrikes och utrikes födda har redan börjat öka och är större nu än för både ett och . Arbetslösheten är nu fyra gånger högre för utrikes födda än för inrikes födda och sex gånger så hög för personer födda i eller jämfört med . Givet den försämrade konjunkturen och bristen på åtgärder för att lösa integrationen kommer tudelningen att öka. Detta syns bl.a. i egna prognoser av utanförskapet. Totalt sett så sker en minskning vilken är driven helt och hållet av den långvariga trenden mot färre som har sjuk- och aktivitetsersättning samt att personer med etableringsersättning väntas minska med . väntas dock utanförskapet fortsatt motsvara mer än var sjunde person i åldern 20–, och antalet personer (omräknat till helårsekvivalenter) som får a-kassa väntas öka och antalet personer med försörjningsstöd ökar med . Figur 7 Helårsekvivalenter som har a-kassa och försörjningsstödet samt andel (%) av befolkningen som är i utanförskap Källa: Ekonomiska vårpropositionen 2019. 2.2.2 Risker för en sämre utveckling En gradvis avmattning ned mot ekonomins långsiktiga tillväxtpotential är det huvudscenario som närmast regelmässigt ges av de flesta prognosmodeller. Det finns dock ett antal riskfaktorer som skulle kunna medföra en snabbare nedgång. En faktor är risken för att tillväxten i de länder vi exporterar till försvagas snabbare än väntat, vilket skulle slå mot den svenska exporten som i huvudscenariot bedöms driva den svenska tillväxten. En annan osäkerhetsfaktor är hur den svenska konkurrenskraften skulle stå sig om den rekordlåga kronan skulle stärkas – vilket både och tror – och svenska företag skulle möta än hårdare konkurrensvillkor. Det kan inte uteslutas att den svaga kronan har dolt brister i konkurrenskraften. Priserna på bostäder har stabiliserats efter den nedgång som inleddes , men det ska inte uteslutas att ett nytt prisfall skulle kunna utlösas, exempelvis till följd av den stora tillgången på nyproducerade lägenheter. Trots att utvecklingen på bostadsmarknaden har dämpats är också hushållens skuldsättning fortfarande mycket hög i en historisk jämförelse. Det ökar sårbarheten i ekonomin och gör att hushållens konsumtion skulle kunna falla om räntorna stiger eller priserna på bostäder faller, vilket i sin tur skulle förstärka utvecklingen med en lägre tillväxttakt. Figur 8 Hushållens skuldsättning som andel (%) av disponibel inkomst 2.3 Litet utrymme att hantera utgifter utanför januariöverenskommelsen Efter en S/MP-budget som var tydligt expansiv med i ofinansierade satsningar, vilka försvagade de offentliga finanserna, lade och en budget som enligt de flesta bedömare hade en neutral finanspolitisk inriktning och som bedömde var välavvägd sett till konjunkturläget. anser dock att det finansiella sparandet är för lågt i förhållande till konjunkturen, men de flesta bedömare är överens om att man bör vara försiktig med en alltför hastig förstärkning av det strukturella sparandet. bedöms det dock finnas ett utrymme för ofinansierade reformer inom ramen för det nya överskottsmålet. bedömer att det för den resterande mandatperioden finns ett sådant utrymme på ackumulerat. Även om beräkningarna är osäkra är det i samma storleksordning som det finns ofinansierade förslag i januariöverenskommelsen som regeringen, och Liberalerna står bakom. Det innebär att det finns en möjlighet att genomföra utlovade satsningar som familjevecka, ett uppdaterat friår och ökade utgifter på en ineffektiv klimatpolitik. Utrymmet för ökade utgifter eller nya förslag utöver det som anges i januariöverenskommelsen är dock i stort obefintligt och kräver tillkommande finansiering. Det är problematiskt av flera skäl. Ett är de demografiska utmaningarna där personer i arbetsför ålder blir färre och de med största behov av vård, personer , blir klart fler. beräknar att det demografiskt betingade behovet i offentlig sektor för mandatperioden är ca , ett behov som endast i begränsad utsträckning uppfylls av januariöverenskommelsen. Figur 9 Befolkningsförändringar i olika åldersgrupper Källa: och . Dessutom finns det ett betydande investeringsbehov i staten efter att regeringen dragit ned på investeringarna jämfört . Investeringarna under alliansregeringen var exempelvis högre än investeringarna . kommer det att läggas både en ny infrastrukturproposition och en ny forsknings- och innovationsproposition. Det finns en risk att regeringen inte kommer att ha råd att göra de investeringar som kommer att vara avgörande för den svenska tillväxten och välståndet längre fram. Figur 10 Statliga investeringar som andel (%) av BNP Källa: SCB och . Slutligen kommer det, som under varje mandatperiod, att uppkomma oförutsedda utgifter som kommer att behöva hanteras. Förhoppningsvis kommer inte flyktingmottagandet att växa så fort som under S/MP-regeringens förra mandatperiod, men det är troligt att mer generösa regler för anhöriginvandring leder till ett ökat inflöde och därmed en viss ökning av kostnaderna. Dessutom finns det en betydande risk att de svenska offentliga finanserna visar sig vara mer konjunkturkänsliga än vad som förutses. Skatteintäkterna har överraskat positivt i konjunkturuppgången och det ska inte uteslutas att de på motsvarande sett överraskar negativt i en nedgång. Bara mellan sin decemberprognos och sin marsprognos reviderade ned det förväntade reformutrymmet för mandatperioden med på grund av att de förväntade skatteintäkterna skrevs ned. Fler som försörjs av a-kassa och försörjningsstöd samt färre som arbetar exempelvis till följd av familjeveckan kan också försvaga de offentliga finanserna. Sammantaget kommer det att behövas en stram finanspolitik med tydliga prioriteringar om vi ska kunna värna offentliga finanser, möjliggöra fler jobb och värna det offentligas kärnuppgifter. 3 riktlinjer för den ekonomiska politiken politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar det skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. 3.1 Inriktningen på den ekonomiska politiken Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunktursvängningarna. Hög arbetslöshet kan i sig leda till ökad arbetslöshet längre fram. För att kunna driva en aktiv stabiliseringspolitik som mildrar effekterna för de mest utsatta, dämpar uppgången i arbetslöshet och undviker besparingar i lågkonjunktur, krävs betydande överskott i högkonjunktur. Lågkonjunkturer och kriser slår alltid hårdast mot dem som redan är mest utsatta och i störst behov av att välfärden fungerar samt en trygg ekonomi. Ett avgörande skäl till att klarade den senaste finanskrisen väl var bl.a. alliansregeringens återhållsamhet, med överskott på av BNP . Det medförde att , till skillnad från många andra jämförbara europeiska länder, gick in i finanskrisen med tillräckliga säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Detta innebär i sin tur att kunde motverka nedgången med aktiva insatser utan att uthålligheten i de offentliga finanserna ifrågasattes. Vi behövde därför inte, till skillnad från exempelvis och länderna i , bedriva åtstramningspolitik i lågkonjunkturen. En försiktig och återhållsam inriktning på finanspolitiken i högkonjunktur ger ett land större möjligheter att klara den efterföljande lågkonjunkturen. Även om den svenska statsskulden är låg har finanskrisen visat att skuldkvoten snabbt kan öka om ett land inte har tillräckliga säkerhetsmarginaler. Medan statsskuld fortsatt ligger på en låg nivå, har skuldnivåerna i jämförbara länder skenat och ligger nu på av BNP. Många i övrigt välskötta länder fick hantera dramatiska ökningar, exempelvis och (över 20 procentenheters ökning av statsskulden), (), () och (). välkomnar därför den överenskommelse som slutits mellan sju partier i om ett nytt finanspolitiskt ramverk. Överenskommelsen innebär att Alliansens strama linje, med fortsatt fokus på ansvar för de offentliga finanserna och beredskap för nya kriser, har fått gehör.