mot · H7023331 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till insatser för skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödet till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (M) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien För är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. Det ska ske genom en utveckling som är hållbar ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Vi vill stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas. Livsmedelskedjan är redan fjärde största näring. Men det finns stor potential för jordbruket att öka livsmedelsproduktionen och förädlingsvärdet och stärka exporten. Svenskt jordbruk ligger i framkant när det kommer till djurskydd och miljö- och klimathänsyn. Ju mer som produceras i , desto bättre. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör och bidrar till den gröna omställningen av samhället både genom att binda stora mängder kol och genom att fossilbaserade bränslen och produkter byts ut mot biobaserade. De svenska lantbrukarna ska behandlas respektfullt, som företagare som förtjänar långsiktiga och rimliga spelregler och konkurrensvillkor. Den rödgröna regeringen har varit oförmögen att skapa bättre förutsättningar för de som lever och verkar på landsbygden. Den har återinfört överindexeringen av skatten på drivmedel. Det är skattekostnader som hotar landsbygdsföretagens konkurrenskraft. Äganderätten i skogsbruket behöver tryggas, men inte heller här gör regeringen på långa vägar tillräckligt. Antalet viltolyckor i trafiken ökar, och översteg 60 000. Det är fler än . Fastän trafiken ökar visar forskningen att antalet viltolyckor ökar betydligt snabbare. skjuter till 2020–2022 för att öka eftersöket av vilt skadat i trafiken. har bland högsta avgifter för köttkontroll. Detta innebär en klar konkurrensnackdel. Vi vill minska kostnaderna för svenska jordbrukare. Det råder stor brist på veterinärer och legitimerade djursjukskötare, inklusive en stor brist på veterinärer för vård av lantbruksdjur. Söktrycket är högt till både veterinär- och djursjukskötarutbildningarna, men det är alltför få utbildningsplatser. Vi föreslår en satsning på fler platser på veterinärutbildningen och utbildningen för djursjukskötare. Dessutom bör snabbspåret för djursjukskötare återupptas. vill underlätta för svenska lantbrukare genom att minska regelbördan och sänka kostnaderna och satsar därför 2020–2022 på ett landsbygdspaket. Så stärker vi konkurrenskraften och möjligheterna att leva och verka i hela landet. Det finns exempel på treåriga handläggningstider. Då kan affärsmöjligheten ha försvunnit tillsammans med viljan att faktiska investera och förbättra sin verksamhet. Detta motarbetar inte bara livsmedelsstrategin utan försvårar avsevärt för enskilda näringsidkare. vill effektivisera arbete med miljötillståndsprocesser hos länsstyrelserna. Vi vill också tillsätta en för att minska reglerna och den administrativa bördan för jordbrukare. Det går att läsa om våra konkreta förslag om bättre förutsättningar för svenskt lantbruk och svensk livsmedelsproduktion i vår kommittémotion. Granbarkborren är ett av de största hoten mot skogsnäringen i . Var tredje skogsägare i riskerar att drabbas. Situationen kommer förmodligen inte att lösa sig i närtid, varför vi måste säkerställa att det finns tillräckligt med pengar för att bemöta hotet framöver. Enskilda skogsägare har insett allvaret och jobbar hårt med att bekämpa pågående angrepp. Privata skogar med skyddade arealer måste avverkas. Detsamma gäller för statligt ägda skogar med skydd, till exempel naturreservat. Annars riskerar arbetet som enskilda skogsägare gör att vara förgäves. Risken för spridning av granbarkborre är stor och påverkan på skog och förlusten av den biologiska mångfalden riskerar att bli ännu större om inte insatser görs också i skyddade skogar. ökar anslaget för att bekämpa angrepp från granbarkborren med 2020–2022. minskar anslaget med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:2 Insatser för skogsbruket För att säkerställa att det finns tillräckligt med medel för att sköta redan skyddad skog i syfte att bibehålla höga naturvärden och kontinuerligt följa upp behovet av fortsatt skydd, men också för att säkerställa att det finns pengar för redan ingångna avtal om skydd av skog, avsätter 2020–2022. vill se en för de gröna näringarna. Det behöver identifieras vilka regelförenklingar och minskad administration och effektivare myndighetskontakter som kan åtgärdas. Vi vill ge i ansvar att samla näringen och berörda myndigheter för att ta fram ett förslag som på riktigt minskar regelbördan, förenklar kontakterna med myndigheterna och därigenom stärker lönsamheten i de gröna näringarna. För detta avsätter vi 2020–2022. minskar anslaget med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. har bland högsta avgifter för köttkontroll. Detta innebär en klar konkurrensnackdel. behöver effektivisera sin verksamhet. Men det behövs ett riktat stöd för att avgifterna ska bli lägre för enskilda lantbrukare och ligga på en nivå närmare europeiska konkurrenter. För detta avsätter 2020–2022. minskar anslaget med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Det råder stor brist på veterinärer och legitimerade djursjukskötare, inklusive en stor brist på veterinärer för vård av lantbruksdjur. Söktrycket är högt till både veterinär- och djursjukskötarutbildningarna, men det är alltför få utbildningsplatser. Vi föreslår en satsning för platser på veterinärutbildningen och utbildningen för djursjukskötare. Dessutom bör snabbspåret för djursjukskötare återupptas. För detta ändamål avsätter 2020–2022. För anslag 1:3 minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Kopparklint (M)