mot · H6023096 · 2019-04-30 00:00:00 — har många av närmast konstanta överbeläggningar, vilket innebär att patienter vårdas på en vårdplats som inte uppfyller kraven på fysisk utformning, utrustning och bemanning. Det kan handla om att patienter vårdas i korridorer eller i värsta fall utlokalisering på en avdelning som saknar rätt medicinsk kompetens. Överbeläggningar och utlokaliseringar påverkar patientsäkerheten, men sätter även vårdpersonalen inför svåra etiska problem när de ska välja ut vilka patienter som ska placeras var. Den situation runt överbeläggningar som tidigare ansågs vara en sommarkris är normaltillstånd. Om man ser till rikssnittet i landet så har antalet överbeläggningar ökat från 3,2 patienter av 100 () till 5,5 patienter av 100 (). Denna utveckling fortsatte att förvärras 2018 där samtliga redovisade månader ligger över motsvarande månad 2017. I likhet med vårdköerna är det stora varianser i överbeläggningar mellan olika landsting, men också mellan olika sjukhus inom ett landsting/en region. Målet måste vara att alla patienter får plats på en vårdavdelning med rätt medicinsk kompetens. För att det ska vara möjligt att uppnå behövs fungerande vårdkedjor och på många platser även en ökning av antalet tillgängliga vårdplatser. Det måste finnas tillräckligt med flexibilitet i systemet för att klara belastningstoppar. föreslår därför att landstingen får en prestationsbaserad ersättning när de klarar målet om maximalt 90 procents beläggning i genomsnitt . Genom en prestationsbaserad ersättning kan varje landsting på ett ändamålsenligt sätt göra de förändringar som är nödvändiga och ersättningen betalas ut när målen nås. Den nära goda vården måste byggas ut, och det krävs statliga beslut om primärvårdens uppdrag. Ska vi lyckas arbeta mer hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande är en samordnad, god, nära vård avgörande. Den generella primärvården har för låg tillgänglighet, vilket gör att många exempelvis vänder sig till sjukhusens akutmottagning även för åkommor som egentligen inte kräver akut sjukhusvård. För att långsiktigt kunna bygga ut den goda nära vården satsade och 1,5 miljarder i budgeten , och 3 miljarder därefter för att möjliggöra en stor primärvårdsreform. Satsningen innehöll både mer resurser och tydliga direktiv om att en nationell strategi för primärvården bör tas fram. Men har regeringen varit senfärdiga i utförandet av tillkännagivande. vill också öka tillgängligheten till primärvården genom mer flexibla öppettider på obekväma tider såsom kvällar och . Fortsatt satsning på regionala cancercenter (RCC) Allt fler insjuknar i och lever med cancer. Väntetiderna varierar kraftigt beroende på bostadsort. etablerade under alliansregeringen den nationella cancerstrategin och regionala cancercentrum (RCC). Inom RCC i samverkan pågår ett arbete med att förkorta väntetiden till behandling genom införande av ett nationellt system med standardiserade vårdförlopp (SVF). SVF beskriver vilka utredningar och första behandlingar som ska göras inom en viss cancerdiagnos, samt vilka tidsgränser som gäller dels för hela förloppet, dels för de olika utredningsstegen. Därför avsatte och resurser i den budget antog för att RCC ska kunna fortsätta med sitt viktiga arbete. Tyvärr har regeringen omfördelat dessa resurser i vårändringsbudgeten så att de inte ska gå till en nationell cancerstrategi, utan till att generellt stärka cancervården i . Det som gällde vid införandet av den nationella cancerstrategin gäller fortfarande: Den ska vara nationell, och det ska vara en strategi just för cancervården. Det gör arbetet framgångsrikt. Det föds över 110 000 barn i , och svensk mödra- och förlossningsvård är på många sätt helt fantastisk. är det stora skillnader i vård och vårdresultat beroende på var man bor, bl.a. i antalet förlossningsskador. Bristerna i förlossnings- och BB-vården drabbar framför allt kvinnor. Att ändra systemet i grunden är därför inte bara angeläget ur ett patientperspektiv utan också en viktig jämställdhetspolitisk fråga. Det behövs ett nationellt ledarskap som pekar ut riktningen för förlossningsvården. Vi föreslår att det införs nationella mål och ett för förlossningsvården och eftervården. Vi vill också utöka platserna på barnmorskeutbildningen, öka bemanningen samt förbättra löneutvecklingen för barnmorskor. För att öka tryggheten under och efter förlossningen vill vi bl.a. införa ett barnmorsketeam genom hela vårdkedjan och eftervård med hembesök av barnmorska. En förstärkt barn- och ungdomshälsovård Ökad psykisk ohälsa hos barn och unga är ett av vår tids största samhällsproblem. Vi måste tillsätta en bred utredning för att kartlägga och undersöka orsakerna till denna ökande psykiska ohälsa. Med den kunskapen kan vi identifiera vilka som är i riskzonen och rikta förebyggande insatser. Vi vill även ge landstingen/regionerna ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården inklusive elevhälsan och barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Vi har även varit drivande i att missbruksvården nu samlas under en huvudman, vilket är viktigt inte minst för personer med samsjuklighet. Vi vill också införa en elevhälsogaranti som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan . Köerna till BUP måste kortas ned ytterligare genom en återinförd prestationsbaserad ersättning kopplad till den förstärkta vårdgarantin med ett första besök . och säkerställde att satsas på psykiatrin och införde även en satsning på suicidprevention. Vi beklagar därför att regeringen dragit ned på bidraget till psykiatrin till förmån för ett kapitaltillskott till ett statligt bolag. Vårdserviceteam – tid att fokusera på vård och omsorg För många som arbetar inom vården är arbetssituationen pressad. Vi vill därför att personalen ska avlastas från arbetsuppgifter som visserligen är viktiga för att omvårdnad ska fungera, men som inte kräver en längre vårdutbildning – s.k. vårdnära service. Arbetsuppgifterna kan exempelvis handla om att servera mat och plocka undan disk efter måltider, att sköta förråd, transporter av patienter och prover mellan olika avdelningar eller städning. Genom att anställa servicepersonal inom vården kan vi frigöra tid från undersköterskor och sjuksköterskor så att de kan fokusera på vård och omvårdnad av varje enskild patient. skapas arbetstillfällen som inte kräver höga kvalifikationer. Att åldras i trygghet och värdighet Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Fler äldreboendeplatser måste till nu Många äldre vill bo kvar i sitt hem . Men det finns också en stor grupp äldre som upplever otrygghet och ensamhet och därför behöver en annan boendeform. får många äldre vänta på en plats i särskilt boende eller annat anpassat boende, då det råder brist på platser. Då gruppen kommer att växa framöver bedömer att det behöver komma till 32 000 nya äldreboendeplatser . I den budget som och lade fram , och som antogs av , ställdes krav på att alla som är beviljade hemtjänst ska erbjudas en plats i ett anpassat boende, såsom trygghetsboende eller särskilt boende. I budgeten avsattes även en äldreboendemiljard för att stimulera till fler platser i både särskilt boende och trygghetsboenden. Tyvärr har regeringen valt att ta bort delar av satsningen och att göra om andra delar så att de blir mer ineffektiva. tänkta att öka det sociala innehållet i äldreomsorgen, t.ex. genom att kommuner erbjuder att anställa gemenskapsvärdar när byggbolag väljer att bygga trygghetsboenden, ströks. ämnade att stimulera byggandet av trygghetsboenden utan biståndsbedömning – något många kommuner vittnar om behövs – gjordes om så att de nu ska gå till biståndsbedömda boenden. Därmed blir trösklarna högre för de äldre som upplever att de vill flytta till ett boende med gemenskapsmöjligheter men inte nödvändigtvis är sjuka. Att denna tröskel höjs riskerar också stoppa upp flyttkedjor på bostadsmarknaden. Ytterligare som och utformat som ett prestationsbaserat stöd till de kommuner som klarar att ge sina äldre en plats i särskilt boende (), har regeringen gjort om till ett allmänt stöd. I och med detta finns inga krav på kommunerna att skapa fler boendeplatser för att ta del av stödet. Valfrihet och en värdighetsgaranti i varje kommun Varje person har egna kunskaper och erfarenheter som det är värt att ta vara på och ta hänsyn till. Därför behöver vi värna äldres rätt till självbestämmande. På initiativ infördes därför begreppet värdegrund i socialtjänstlagen: ”omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund).” vill också att varje kommun ska införa lokala värdighetsgarantier inom äldreomsorgen. Äldres mat och måltider bör ges ökat fokus eftersom mat, livskvalitet och välbefinnande hänger ihop. Vi vill utöka valfriheten inom äldreomsorgen till att omfatta hemsänd mat. Vi vill även se bättre möjligheter till hemlagad mat. Med ökad kunskap om äldres näringsbehov och en prioritering av maten för hälsan kan vi undvika att äldre blir undernärda inom omsorgen. Därför vill vi genomföra ett nationellt måltidslyft. Alla med demenssjukdom eller misstänkt demenssjukdom ska ha rätt till kvalificerad utredning, diagnos och behandling. Detta kräver i sin tur kompetent, välutbildad och välmotiverad personal. Därför avsatte och till en nationell demensplan i syfte att främja och sprida ökade kunskaper om demenssjukdomar. Vi vill också inrätta geriatriska centrum i tre regioner i för att ge förutsättningar för klinisk forskning, utbildning, vård och rehabilitering och samarbete mellan kommun, primärvård och slutenvård. Vi anser vidare att det är fortsatt viktigt att utveckla stöd för anhöriga till personer med demenssjukdom. Rätten till assistans en självklarhet För oss kristdemokrater är det en självklarhet att S/MP-regeringens nedskärningar inom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och assistansersättningen måste upphöra. Vi kan inte acceptera att besparingar görs på de personer som har det största behovet av samhällets stöd. Då faller kärnuppgiften i vår gemensamt finansierade välfärd. Dagens strikta rättspraxis har medfört att det är mycket svårt att få beviljad assistansersättning första gången en person ansöker. Många människor som har haft assistans , kanske hela livet, har fallit ur systemet helt eller har fått kraftig nedskärning på antalet timmar. Allt fler barn som har haft assistans hamnar på barnboenden – institutioner – och förlorar därmed rätten att växa upp hemma hos sin familj. Situationen är akut. Effekten av S/MP-regeringens politik är omänsklig. Vi har därför satt press på regeringen att återupprätta den fullständiga intentionen med LSS. Tack vare att och budgetreservation fick stöd i tillkännagavs regeringen att skyndsamt ändra lagen så att andning och sondmatning ska vara grundläggande behov. Därtill avsatte och för att säkerställa att de som har behov av hjälp med andning och sondmatning ska få assistans när lagändringen väl är på plats. Ett första livsviktigt steg för att återupprätta intentionen med LSS. Det är bra att lagändringen nu är på gång. Men det räcker inte. Tryggheten som tidigare fanns inom LSS har bytts ut mot en daglig kamp mot myndigheter. En kamp för rätten till nödvändig hjälp för att kunna leva ett liv som andra. kommer därför att fortsätta att avsätta resurser och sätta press på regeringen för att se till att alla som behöver assistans ska få det, i den omfattning de behöver för att kunna leva sitt liv fullt ut utifrån sina förutsättningar. Välfärdssamhället ska bygga på att enskilda och grupper av människor som familj, grannar och föreningar i första hand ges möjlighet att ta ett stort ansvar för den nära omgivningen. Med subsidiaritetsprincipen som grund ska det offentliga stödja de naturliga nätverken. Men det offentliga är ytterst ansvarigt för att alla ska kunna leva ett tryggt och värdigt liv. och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de ibland får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför en viktig politisk uppgift. Därför stöder vi satsningar på att öka bemanningen, kompetensen och kvaliteten. Situationen har tydliggjort de svårigheter som kommunerna har upplevt i vissa lägen när de inte klarat sitt uppdrag fullt ut. För att avlasta kommunernas socialtjänst krävs en förnyad ansvarsfördelning och nya arbetsformer. Vi anser därför att en nationell kris-socialjour bör inrättas. När kommunerna bedömer att de behöver extra hjälp kan sådan avropas från den nationella kris-socialjouren. Med en nationell organisation kan resurserna användas bättre. Dessutom kan riskerna för att barnens trygghet och rättssäkerheten åsidosätts minimeras. Familjepolitik för ökad trygghet och frihet står inför ett familjepolitiskt vägval där partier på hela den politiska skalan inte ser – eller till och med vill försvaga – familjens roll i samhället, medan tvärtom vill stärka den. Familjen är den mest grundläggande formen av gemenskap och den grund som samhället står på. Barn som växer upp i trygga familjer får goda förutsättningar att klara livets utmaningar. Familjers förutsättningar och barns behov kan se olika ut, och det är föräldrarna som har det primära ansvaret att avgöra vad som är bäst för deras barn och deras familj – inte staten eller kommunen. Politiken ska stödja familjen och föräldrarna, inte styra. vill öka familjers handlingsutrymme, möjliggöra mer tid för barnen, uppvärdera föräldraskapet, möjliggöra olika barnomsorgsformer samt stärka barnfamiljers ekonomi. Alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer. Föräldraskapet är ett gemensamt åtagande, och därför är det också föräldrarna själva som ska få avgöra hur föräldrapenningdagarna ska användas. Vi vill avskaffa kvoteringen helt och menar att föräldrar även fritt ska kunna överlåta föräldrapenningdagar till varandra eller till andra närstående som exempelvis mor- och farföräldrar eller en bonusförälder. För att öka föräldrarnas handlingsutrymme vill vi skydda föräldraledigas inkomst , och rätten till föräldraledighet på heltid utvidgas till . finns flera begränsningar som försvårar föräldraledighet när barnet är lite större, som pappor ofta efterfrågar/tar. vill också att det ska finnas en möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad och betraktas som inkomst, vara skattepliktig och pensionsgrundande. Barnomsorgspeng för egna barn gäller för barn som fyllt ett men inte . Kommunerna ska också vara skyldiga att erbjuda familjedaghem för de föräldrar som önskar det. Barngrupperna i förskolan är för stora. av de allra minsta barnen vistas i grupper som ligger över maximala riktvärde. Denna utveckling måste vändas. Därför utökade tillsammans med i budgeten det statliga stödet till kommuner som arbetar med att minska barngrupperna. Vi vill utöver detta införa en ny lag om att grupper med barn som är och yngre inte ska få vara större än tolv barn. Staten har huvudansvar för finansieringen som bygger på en något höjd maxtaxa för hushåll som tjänar , en investering i samma storlek och på att staten sedan skjuter till medel. Mot bakgrund av den relativt sett svaga utvecklingen av barnfamiljernas disponibla inkomst anser att barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas. Det behöver ske på ett sätt som både ökar flexibiliteten för småbarnsföräldrar och stärker incitamenten för arbete. Vi föreslår därför ett jobbskatteavdrag för föräldrar som stegvis byggs ut till per förälder och månad. För föräldrar till barn som är 0–ska skattereduktionen även omfatta andra inkomster såsom föräldrapenning eller a-kassa. Att öka möjligheterna för föräldrar att få arbete är det bästa sättet att minska risken för att barn ska leva i ekonomisk utsatthet. Men det behövs också riktade insatser. För att stötta de sämst ställda barnfamiljerna vill vi höja det barnrelaterade bostadsbidraget med per barn, vilket gör att nivåerna uppgår till för ett barn, för två barn och för tre barn eller fler. Vi föreslår också att inkomsttaket ska höjas med , för att fler ska få fullt bostadsbidrag. Höjt bostadsbidrag kan också medverka till att färre barnfamiljer behöver ekonomiskt bistånd. Vi vill också återinföra och utvidga den fritidspeng som vänsterregeringen har tagit bort och som gjorde det möjligt för barn som har föräldrar med försörjningsstöd att delta i fritidsaktiviteter. Fritidspengen ska även gälla under sommarloven. I M/KD-budgeten fanns detta med, men nuvarande regering har återigen beslutat att ta bort fritidspengen. Det offentliga ska erbjuda stöd och hjälp i föräldrarnas viktiga uppgift. Förstagångsföräldrar ska därför erbjudas en gratischeck till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov av. Det ska även bli obligatoriskt för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram ; ett när barnen är små och ett när barnen närmar sig, eller befinner sig i, tonåren. M/KD-budgeten införde ett första steg – ett obligatorium för alla kommuner att erbjuda föräldrastöd under barnens uppväxt, men tyvärr tog nuvarande regering bort denna reform innan den hunnit genomföras. Vi vill stärka pensionen för den förälder som går ned i arbetstid eller är hemma med sjukt barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor – genom att utöka antalet barnrättsår från fyra till fem och höja jämförelseinkomsten i pensionssystemet. Premiepensionen ska automatiskt fördelas lika mellan föräldrar med gemensamma barn , om inte annat begärs. Stärkt rättsväsen för ökad trygghet och gemensamma budgetreservation innebar kraftiga tillskott till rättsväsendet. Polisen, , , Kriminalvården och Tullen fick alla stora budgettillskott. Det är nödvändigt för att hantera den ökande mängden brott och brottens ökande komplexitet. Aktuella trygghetsmätningar visar att otryggheten i ligger kvar på en högre nivå än och att allt fler enskilda utsätts för brott, t.ex. sexualbrott, våldsbrott och personrån. Utredningsresultaten i fråga om viktiga brottskategorier försämras, och på grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen prioritera bland anmälningar om brott. På flera håll ser vi hur polisen inte har resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Människor som blir utsatta för brott måste kunna lita på att rättsväsendet agerar. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det behövs fler poliser, och behöver tillskjutas resurser. Polisyrket behöver bli mer attraktivt med högre lön. När tillskjuts resurser måste även övriga rättsväsendet stärkas för att inte skapa flaskhalsar och ineffektivitet. Det innebär att även , Domstolar, Kriminalvården och behöver mer resurser. Också förebyggande insatser där föräldrar, socialtjänst, skola och rättsvårdande myndigheter samverkar behöver uppvärderas och stärkas. Polisen behöver bli mer synlig och närvarande i hela landet. behöver polisens förmåga att utreda och klara upp brott förbättras avsevärt. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Tryggheten ska öka väsentligt i hela landet. Utvecklingen med allt grövre gängbrottslighet, inte minst i utsatta områden, behöver vändas. och vill se 10 000 fler polisanställda till 2024. har analyserat personalbehovet för att nå 10 000 fler polisanställda till 2024 och redovisar kostnaderna för detta i myndighetens budgetunderlag –2021. och budget fick omedelbara resultat. Poliserna kommer under kommande avtalsperiod få en löneförhöjning på , ungefär dubbelt så mycket som en vanlig avtalsrörelse ger. Enligt ett gemensamt pressmeddelande från och : ”En viktig och nödvändig förutsättning för att denna satsning har kommit till stånd är de extra finansiella resurser till polislöner som har beslutat om.” Just nu pågår ett omfattande arbete inom vissa polisregioner för att återanställa pensionerade utredare som kan arbeta med grova våldsbrott. Det eskalerande antalet mord och skjutningar äter upp polisens resurser, och fler utredare behövs för att kunna utreda fler grova brott. pensioneras ca 500 poliser. Vi vill göra en riktad satsning och erbjuda dem upp till en 50-procentig löneökning för att återkomma till yrket och arbete med grova våldsbrott. Också avskaffandet av särskild löneskatt för äldre som jobbar kommer att ha effekt här; det ger polisen större utrymme att erbjuda utredare över 65 goda villkor att stanna i – eller återvända till – yrket. Ska satsningen på polisen fullt ut få effekt behöver hela rättsväsendet byggas ut. Därför satsade och förutom 1 585 miljoner på 75 miljoner på , 130 miljoner på Domstolar, 251 miljoner på Kriminalvården och 90 miljoner på . Kriminalvården kommer att kräva kontinuerlig utbyggnad. Myndigheten betonar ett behov av 9 500 platser på anstalter och häkten, när straffen skärps och poliserna blir fler. och budget pekade också ut vissa satsningar på tullen som extra angelägna, inte minst för att stoppa inbrott och åldringsbrott, som till stor del utförs av utländska stöldligor. behöver utökade befogenheter för att stoppa misstänkt stöldgods vid gränsen genom att kvarhålla fordon och gärningsmän vid gränsen, något som saknas. Detta har tillkännagetts regeringen, som inte agerar. Vi menar att uthållighet är viktigt när rättsväsendet byggs ut för att hantera det växande problemet med kriminaliteten. Vi avvisar därför de anslagsförflyttningar som regeringen, och Liberalerna kommit överens om i ändringsbudgeten . Rikspolischefen konstaterade att en neddragning av polisens anslag på självklart kommer att få konsekvenser, eftersom polisen redan planerat med och budgeterat för att detta belopp ska användas i verksamheten. Vi delar bilden att anslaget till Kriminalvården och bör öka, men anslaget till ska vara oförändrat. Ska tryggheten prioriteras kan inte pengar som brottsbekämpande myndigheter tilldelats ryckas bort . Ansvarsfull och human migrationspolitik Det pågår en humanitär kris i världen. Krig, förtryck, terrorgrupper samt förföljelse av etniska och religiösa grupper driver människor på flykt. av världens totalt 68,5 miljoner flyktingar befinner sig i utvecklingsländerna, men många söker sig också till där är ett av de länder som flest sökt sig till. uppgick antalet asylansökningar här till 21 000. har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Det innebär att både värna asylrätten och ta ansvar för en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull migrationspolitik. ska asylprövningen vara rättssäker, och den som får ett nej på sin asylansökan ska lämna landet. har länge arbetat för ett större gemensamt ansvarstagande inom EU samt en reformering och harmonisering av lagar och regler. Genom att fler länder medverkar i flyktingmottagandet blir åtagandet för varje land lättare och mottagandet för den asylsökande bättre. Akut krävs också mer stöd till UNHCR och andra hjälporganisationer i flyktinglägren och i konfliktområden. vill ha tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel för den som har asylskäl och att rätten till familjeåterförening ska gälla. För att öka rättssäkerheten och förbättra hela asylprocessen vill inrätta en inspektion för migrationsfrågor. Vi vill även införa asylansökningsområden i anslutning till våra stora gränsövergångar för att förbättra mottagandet, korta ned tiden i asylprocessen och minska kostnaderna. I asylansökningsområden registreras ansökan och det görs en första bedömning av ansökan. Tanken är att få en snabbare registrering och beslutsprocess samt att motverka att asylsökande avviker.