ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702325 · 2019-09-25 00:00:00 — Stärk undersköterskornas roll genom en skyddad yrkestitel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en skyddad yrkestitel för undersköterskor och tillkännager detta för regeringen. För att möta utmaningar inom vård och omsorg krävs en omfattande rekrytering av nya undersköterskor. beräknar att det kommer att saknas 161 000 undersköterskor . Yrkets attraktionskraft och status behöver höjas. Vid 2016 beslutades om att förbundet ska arbeta för att undersköterskorna ska få en yrkeslegitimation. Men i praktiken är det en fråga för hela samhället, inte enbart . Det handlar om att trygga en god välfärd. Fokus handlar om patientsäkerheten och att öka kvaliteten inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Förbättra villkoren för personalen genom att yrkesrollen och ansvarsområdet blir tydligare. Med en skyddad yrkestitel blir det tydliga kompetenskrav och reglerade utbildningsvägar för att få titulera sig som undersköterska. Det kan också ha effekt på såväl psykisk som fysisk arbetsmiljö, vilket i förlängningen också torde komma brukare och vårdtagare till nytta. Bland medlemmar har av undersköterskorna yrkesutbildning och har därmed goda möjligheter att direkt kvalificera sig för en skyddad yrkestitel. har många undersköterskor kompetens att utföra arbetsuppgifter som utförs av andra yrkesgrupper. Det skulle förenkla samarbetet i vårdteamet när rollerna blir tydligare. En skyddad yrkestitel kan skapa ett tydligare ansvarsområde. I infördes undersköterskelegitimation . Det har enligt den information jag inhämtat gett en större respekt och förståelse för undersköterskeyrket. Det är tydligt vilka arbetsuppgifter som yrkesutövaren har kompetens att utföra, och just därför stärks roll och ansvar på jobbet. Yrkesrollen blir starkare.
mot · H702326 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över frågan om hur håller den av staten fastställda skyddskvaliteten och tillkännager detta för regeringen. finns det ca 65 000 skyddsrum varav de flesta inte har den skyddsförmåga som staten avsett på grund av eftersatt underhåll. 2017 påpekade dessutom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i en rapport att det behöver byggas nya skyddsrum för cirka 50 000 personer och framåt. Det är fastighetsägaren som har ansvaret för att förvalta och vårda dessa skyddsrum. Fastighetsägaren har skyldighet att kontrollera att skyddsrummet uppfyller statens krav på kvalitet och säkerhet. Tyvärr fungerar inte dagens underhållssystem. Det råder allvarliga brister, vilket försämrar eller omöjliggör skyddsrummets användning vid en eventuell kris. generationers stora investeringar i syfte att skydda civilbefolkning får inte förspillas. MSB har uppdraget att genom kontroller se till så att beståndet av skyddsrum vårdas och underhålls så att skyddsförmågan bibehålls. 2018 genomfördes ungefär 1 600 kontroller, vilket är ungefär dubbelt så många som 2017. Med den takten genomförs en kontroll . Det är en betydande förbättring jämfört med tidigare, men för att hålla våra skyddsrum i ett säkert och godtagbart skick behöver inspektioner genomföras i enlighet med vad som angetts i förarbetet till lagen (2006:545) om skyddsrum. Det innebär att ca 6 000 inspektioner borde genomföras . Att skydda vår civilbefolkning är en central uppgift för staten i ett krisläge. Civilförsvaret, inklusive frågor om befolkningsskydd och därmed skyddsrum, utgör en väsentlig del i vår förmåga att stå emot hot och angrepp i ett tänkt krisläge. Skyddsrum är till för att skydda civilbefolkningens liv och är ett fysiskt skydd i krig och liknande händelser. För att upprätthålla skyddsrummens skick och förmåga att skydda civilbefolkningen mot olika typer av angrepp måste underhållet förbättras så att statens krav på skyddsrummens kvalitet upprätthålls. En utredare skulle kunna ge förslag till åtgärder för hur skyddsrummens underhåll förbättras. I uppdraget kan t.ex. ingå frågan om att ta ut en speciell skyddsrumsavgift av fastighetsägarna. Liknande avgifter tas ut vid andra inspektioner, t.ex. livsmedelskontroll. Med tanke på den nya hotbild som uppstått i vår omvärld är det angeläget att inte bara det militära försvaret rustas upp, utan det bör också gälla civilförsvaret. Skyddsrummen utgör en viktig del av vårt civilförsvar. Det är därför mycket viktigt att våra skyddsrum fungerar som staten avsett till civilbefolkningens skydd. Föregående år avslogs en liknande motion som denna med hänvisning till att man inte ville förekomma Försvarsberedningens slutbetänkande. har detta avlämnats, men frågan om skyddsrummen och dess status är dessvärre lämnade därhän i betänkandet.
mot · H702327 · 2019-09-25 00:00:00 — Kommuner som fristående aktör inom arbetsförmedlandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om fristående aktörer och tillkännager detta för regeringen. Kommunernas roll på arbetsmarknadens område är betydelsefull. Där finns lokalkännedom, nära kontakt med medborgare och också möjligheter till nätverk. För att förbättra möjligheterna för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden, stärka integration och motverka utanförskap, kan kommunernas roll inom detta område stärkas. Det pågår på många håll i landet långtgående och framgångsrikt arbete på nivå med arbetsmarknadsprojekt. Samarbete kommun, stat och det lokala näringslivet står i fokus. För egen del kan jag ta exempel från verksamhet i där ett väl utvecklat samarbete mellan vuxenutbildning, och Arbetsförmedlingen leder till utveckling och öppnar möjligheter för människor som annars haft svårigheter att etablera sig såväl i samhället som på arbetsmarknaden. På samma sätt pågår verksamheter i en rad kommuner, såväl stora som små. i samband med sin omorganisation drar sig tillbaka från en rad platser i ska fristående aktörer, enligt de argument som lagts fram, möta upp det behov som uppstår. Socialt inriktade företag med privat eller kooperativt ägarskap kan säkert komma att bildas, men att enbart lita till att privata alternativ ska uppstå är inte att rekommendera. I synnerhet inte som det finns en rad kunskap, engagemang och utvecklingsmöjligheter i det arbete som redan bedrivs i kommunerna. Det är viktigt att koppla samman jobbsökande med vuxenutbildning och med hela människan i fokus, leder framåt. Kommunernas roll och uppgift inom detta område är avgörande.
mot · H702328 · 2019-09-25 00:00:00 — Resenärernas möjlighet att påverka kollektivtrafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka resenärernas möjlighet att påverka ett ökat kollektivtrafikresande och tillkännager detta för regeringen. Vår största framtidsutmaning är hoten mot vår miljö och vårt klimat, och transporter av såväl personer som gods genererar växthusgaser av stora mått. Vi måste helt enkelt bli smartare med våra transportbehov. Många hushåll är hänvisade till att lösa sina transportbehov helt själva. Det gäller både i täta och glesa samhällen. Bostäder, förskola och skola, arbetsplatser, butiker för dagligvaror m.m. hänger ofta inte samman med de linjedragningar trafikhuvudmännen beslutat. Därför tar många i stället bilen till arbetet, när barn ska skjutsas till förskola eller skola eller när det ska handlas på väg hem. Det behöver göras stora insatser för att ändra på dessa mönster från såväl beslutsfattare, samhällsplanerare som trafikoperatörer. Gång- och cykeltrafik har fått större utrymme i den regionala planeringen, vilket är bra. Kollektivtrafikens planering behöver också få en mer framträdande roll för att det dagliga resandets utbud, tillförlitlighet och bekvämlighet ska öka. Vi behöver lyssna mer på kunderna – på resenärerna. Olika resenärsundersökningar genomförs av bland annat de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och Svensk Kollektivtrafik, men resultaten visar väldigt lite på att resenärernas synpunkter har beaktats. Lagen om kollektivtrafik som trädde i kraft förutsatte att kollektivtrafikföretag och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna skulle få bättre förutsättningar att sätta resenärernas behov i centrum när kollektivtrafiktjänster utformas. Tanken var att införa samråd vid upprättandet av trafikförsörjningsprogram, där även företrädare för kollektivtrafikresenärer skulle ingå. Av de utvärderingar som har gjorts kan dock konstateras att övergången från bil till kollektivtrafik inte vill lyfta och att kollektivtrafikresenärerna inte är mer nöjda med sitt resande. En anledning kan vara att resenärerna har svårt att nå fram med sina åsikter – bli lyssnade på när beslut ska tas om kollektivtrafikplanering. Det finns ännu ingen resenärsorganisation i vårt land som kan utföra egna undersökningar, anställa egna experter och i samråden framföra relevanta synpunkter från kollektivtrafikens konsumenter. Regeringen har betonat vikten av att staten aktivt ska bidra till att förbättra förutsättningarna för personer att resa med kollektivtrafiken. Det är angeläget att konsumentpolitiken också speglar detta och att resenärerna ges möjligheter att formulera sina behov av en god kollektivtrafik för alla i hela landet.
mot · H70233 · 2019-09-16 00:00:00 — Gör det möjligt för polisen att sätta skottdetektorer på tak för att stävja skjutningarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör bli möjligt för polisen att använda skottdetektorer på tak och tillkännager detta för regeringen. Den eskalerande grova brottsligheten där skjutningar och sprängningar har blivit vardagsmat är oroande och har bidragit till en växande otrygghet och rädsla i samhället. Allt färre vågar vittna och brottslingar kommer undan straff. Det rapporteras om butiksägare som blir utpressade och inte vågar anmäla, husinbrotten som ökar, antalet våldtäkter och gruppvåldtäkter ökar liksom antalet dödskjutningar och sprängningar. Detta är en utveckling som måste hejdas för att inte urholka tilliten till rättsväsendet. En effektiv metod mot bekämpning av skjutningar är skottdetektorer på hustak. Detta finns i ett 90-tal städer i och har där bidragit till färre skjutningar och fler dömda brottslingar. hörde det till ovanligheterna att läsa i någon kvällstidning om bankrån med pistolliknande föremål eller kniv. är handgranater, sprängmedel och skjutningar vardag i en del bostadsområden i vårt land. Inte bara är det kriminella gäng som drabbas samman utan även polisen blir beskjuten. Detta är en utveckling som är skrämmande och som måste hejdas. Risken blir att fler väljer att isolera sig av rädsla för att drabbas av den eskalerande brottsligheten i samhället. Det öppna samhället hotas av kriminella som skaffat sig makt över vissa områden med exempelvis droghandel. För att bekämpa den allt grövre kriminaliteten med skjutningar skulle skottdetektorer på hustak kunna vara en viktig del. Dessa bör sättas upp i stora städer och i de av polisen utpekade 61 bostadsområden som har högst andel kriminalitet. Skottdetektorer har stoppat många skjutningar i enligt polisen där, exempelvis i delstaten . Flera mord upp och skottlossningarna har halverats på flera områden. När en skottlossning sker känner skottdetektorn av det och skickar signalerar till en larmcentral. Kort därefter skickas larm till polisen med den exakta platsen för skottlossningen. På så sätt kan polisen komma snabbare till brottsplatsen och säkra bevis. Det är att även polisen i ges befogenhet att använda sig av skottdetektorer på tak för att stävja de eskalerande skjutningarna i .
mot · H702330 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge i uppdrag att stärka incitamenten för fossilfri sjöfart och tillkännager detta för regeringen. offentliggjorde FN:s klimatpanel specialrapporten om uppvärmning. Skillnaderna i konsekvenser global uppvärmning jämfört med visar på angelägenheten i att alla delar av samhället gör sitt yttersta för att reducera utsläpp. Det råder stor enighet om att sjöfarten är en del av lösningen på klimatproblem, och att vi måste genomföra en överflyttning av transporter från väg till sjöss. Miljövinsten är stor och ger effekt relativt omgående. av landets export och import transporteras till sjöss, vilket gör sjöfarten till det viktigaste trafikslaget för utrikeshandeln. För vissa varor är sjötransporten det enda möjliga trafikslaget. I den maritima strategin slås fast att de maritima näringarna ska vara konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara och bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Regeringen lyfter fram det faktum att en överföring av gods från land till sjöss bidrar till att minska såväl den samlade miljöbelastningen från transportsektorn som trängselproblematiken på land. Det betyder dock inte att sjöfart är utan miljöpåverkan. Val av bränsle påverkar både klimatet och havsmiljön. Fartyg orsakar i olika grad buller, påverkan på havsmiljön, stranderosion med mera. I Trafikanalys rapport 2018:8, om uppföljningen av de transportpolitiska målen, hävdas att det inte finns någon tendens till överflyttning av godstransporter mot de mer energieffektiva trafikslagen sjöfart eller järnväg. Detta trots att arbetet med persontransportarbetet med bantrafik ökat något . Trafikanalys påpekar även att ”det mesta tyder på att transporternas påverkan på naturmiljön inte utvecklats på något avgörande sätt sedan målen antogs, det vill säga /09”. Angelägenheten i att stärka incitamenten för sjöfarten att ställa om till fossilfritt bränsle är således både stor och brådskande. När bostadsbyggandet i våra kommuner kommer närmare hamn- och vattenmiljöer kommer också sjöfartens miljöpåverkan allt närmare människan. Det gör att sjöfarten också blir en tydligare aktör i våra stadsbildningar. bör därför få ett tydligare uppdrag att medverka till att alla ansträngningar för ökad hållbarhet i branschen bör löna sig. Kritiken mot farledsavgifter är att dessa inte synkroniserar med statens övergripande strategi om att minska fossilberoende transporter till förmån för de fossilfria. En miljöstyrning med större tyngd mot allvarligare miljöpåverkan, som exempelvis utsläpp av kväveoxider, ger större miljöincitament till rederier vilket i sin tur ökar förutsättningarna till bättre miljöeffekt. Regeringen har varit tydlig med att fossilberoendet i transportsektorn måste brytas. De ekonomiska styrmedlen bör därmed utformas för att stödja en sådan utveckling, vilket även tydliggörs i den nationella godsstrategin.
mot · H702332 · 2019-09-25 00:00:00 — Infrastrukturen kring Ystads hamn och E65 ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastrukturen kring Ystads hamn och E65 och tillkännager detta för regeringen. är den största hamnen i med daglig färjetrafik till och , den tredje största färjepassagerarhamnen, den femte största avseende det totala antalet fartygsbesök och den elfte största när det gäller det totala godsflödet genom hamnen, och den utgör därmed länk till och södra . Som handelslänk för gentemot EU spelar hamnen även en viktig roll för export och näringslivet i regionen som spänner ifrån till , , och . välkomnade över 2,2 miljoner passagerare och i genomsnitt fler än 6 000 passagerare . passerade också 580 201 personbilar och 267 523 tunga fordon . Godsvolymen uppgick till över . Fortsätter volymökningarna som kommer hamnverksamheten åter att slå nya trafikrekord. Prognoser från visar en dubblering av godstrafiken till 2040. investerar i en ökning av kapaciteten, där hamnen byggs ut med två nya färjelägen som kan ta emot modernare och större fartyg. Utbyggnaden beräknas vara färdig . Den ökade kapaciteten skapar utveckling och arbetstillfällen inte bara i utan hela , på och i . Framtidens ökade trafikmängd ställer dock krav på att infrastrukturen till och från hamnen fungerar för att skapa förutsättningarna för den ökade trafiken att vara till nytta för regionen. Behovet av utbyggnad är stort för att göra leden mer trafiksäker och framkomlig. En utbyggnad av hamnen och fartyg med större kapacitet kommer att öka antalet passerande fordon och därmed skapa ytterligare belastning på anslutningsvägarna. Situationen är närmast katastrofal ur miljö- och tillgänglighetssynpunkt, främst avseende E65 genom där dagliga köer bildas på grund av plankorsning, övergångsställen och enfiliga vägar. En hållbar lösning utifrån miljö- och säkerhetsperspektiv behövs. Det mest prioriterade avseende E65:an () är sträckan från hamnen norrut förbi Regementsområdet. Även E65 mot är olycks- och ködrabbad och underdimensionerad för trafiken till och från /. har presenterat en åtgärdsvalsstudie för området närmast , specifikt en korsning strax utanför hamnens område. Studien tar dock inte hamnens utbyggnad och de därmed ökade volymerna i beaktande. Ett ”tråg” under järnvägen och förbi Regementsområdet behövs för att trafiken ska passera smidigare och inte utgöra ett problem för varken fotgängare, boende i eller resande via hamn. En sådan lösning hade också utgjort en miljöförbättring med minskad tomgångskörning och mindre buller. En utbyggnad av väg E65 till tvåfilig väg mellan och skulle också avsevärt förbättra möjligheten för gods och passagerare att ta sig mellan /, och vidare ut i landet. skulle väg 13 och 19 avlastas då mycket av lastbilstrafiken går här .
mot · H702333 · 2019-09-25 00:00:00 — Bättre mobiltäckning längs järnvägsnätet ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre mobiltäckning längs järnvägsnätet och tillkännager detta för regeringen. Bristande mobiltäckning längs med vårt järnvägsnät är ett stort problem för alla som vill jobba med sin dator eller föra samtal i mobiltelefon på tågen. Trots att mobiloperatörerna haft på sig att utveckla och förbättra täckningen är det vanligt att samtal bryts eller internet saknar täckning vilket inte borde vara fallet i ett välutvecklat land som . I tunnlar är det mer regel än undantag att samtal bryts, och ibland kan ett samtal brytas fem tio gånger på en kvart, även när man reser på stambanorna. Detta är inte acceptabelt! För att åtgärda detta borde i samarbete med mobiloperatörerna ta fram en åtgärdsplan i syfte att drastiskt förbättra mobiltäckningen längs med järnvägsnätet. Med god mobiltäckning borde också tågresandet ges bättre möjlighet att öka.
mot · H702334 · 2019-09-25 00:00:00 — Gör E6 genom sexfilig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra E6 genom sexfilig och tillkännager detta för regeringen. Trafiksituationen på genom är ofta ohållbar och trängsel och olyckor är dessvärre vardagsmat. På flera sträckor ligger dygnsmedeltrafiken på uppemot 55 000 fordon , och lastbilstrafiken utgör en stor del av dessa. har varit motvilliga till en utbyggnad till sex filer och vill istället öka trängseln genom en hastighetssänkning /h, i stället för att höja hastighetsbegränsningen /h för att därmed få ett bättre flöde och minska tiden som varje bil befinner sig på sträckan. För att minska trängseln på och minska de vägburna transporterna så skulle man behöva styra över person- och godstransporter i högre grad till järnvägsnätet än vad som görs . Detta låter sig dock inte göras med mindre än att kapaciteten ökar på det skånska järnvägsnätet. Tågen är också hårt nyttjade längs sträcka och tågresenärerna får ofta stå i brist på sittplatser varför attraktiviteten att åka tåg minskar, lägg därtill frekventa förseningar. Även den allmänna utvecklingen i går mot fler lastbilstransporter varför inget tyder på att flödet skulle minska av varken lastbilstrafik eller personbilstrafik. E6 genom är således i stort behov av en kapacitetsförstärkning genom att byggas om till sexfilig motorväg och bör därför tillkännage detta för regeringen i syfte att snabbt få igång en utbyggnad av genom .
mot · H702335 · 2019-09-25 00:00:00 — Onödig administration i vården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort onödig administration i vården och tillkännager detta för regeringen. Personalen inom vården är ofta hårt pressad av hög arbetsbelastning och många vittnar om hur deras arbetstid mer och mer läggs på dokumentation och administration. En del av den ökade administrationen och dokumentationen står landstingen själva för, men en del av denna står staten för, där krav från bland annat leder till behov av administrativt arbete i stället för direkt omvårdnad. Dubbeldokumentation är också ett problem, vilket i görligaste mån skall undvikas. För att minska på onödig administration och frigöra mer vårdtid behövs därför en grundlig genomlysning göras och onödig administration tas bort. En utredning i syfte att få bort onödig administration behövs därför göras.
mot · H702336 · 2019-09-25 00:00:00 — Moderniserat regelverk för uppkörning på motorcykel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera regelverket för uppkörning på motorcykel och tillkännager detta för regeringen. För den som vill köra motorcykel är det en väldigt omständig och kostsam procedur innan man har sitt mc-körkort i sin hand. För att minska antalet skadade och döda i trafiken skall givetvis utbildningen för att få körkort vara omfattande och vederhäftig. Men det innebär inte att man skall belasta den som övningskör mer än vad som behövs. krävs det hela fyra uppkörningar/prov för den moped- och motorcykelintresserade ungdomen om man skall ta körkort i alla moped- och mc-klasser. Först en teori- och körutbildning för EU-moped, vanligen för 15-åringar. Det får anses rimligt. Därefter väntas ordinärt teoriprov samt uppkörning för den som är eller äldre som vill ha körkort för lätt mc. För den som sen vill ha körkort för tung mc är detta numera indelat i två klasser, tung och mellantung. Så när du är får du bara körkort på mellantung mc, sen måste du åter köra upp en fjärde gång för att få tungt mc-kort när du fyllt 20. Här ligger det största felet. När man kör upp för mellantung mc borde den uppkörningen göras på en vanlig tung mc (skillnaden vid uppkörning är i princip omärkbar jämfört mellan- och tung mc) och behörigheten skall sedan automatiskt gälla för tung mc . Således hade man kunnat eliminera en uppkörning. Kortfattat: En uppkörning skall räcka för tung/mellantung motorcykel i stället som två uppkörningar. I stället skall det automatiskt ges behörighet att framföra motorcykel över 35 kW. Utöver att detta ändå uppfyller en lika hög nivå ur trafiksäkerhetssynpunkt ger det också något rimligare kostnader för den som vill köra motorcykel. Det andra momentet som bör ses över är uppkörningens del med förarprovsbiten gällande krypfart. Den förefaller inte vara förankrad i verkligheten. Man skall framföra motorcykeln i krypfart i en lång bana i cirka två minuters tid utan att sätta ner fötterna. Den som kör motorcykel vet att detta är en övning man aldrig tillämpar i verkligheten. Därför skall detta moment omgående avlägsnas i uppkörningen. Slutligen bör man se över om uppkörningens delar kan brytas i två. Körprovet består av en praktisk del på bana och en del i trafikmiljö. I det fall man blir godkänd på manöverprovet men underkänd på trafikprovet borde man inte behöva göra om manöverprovet vid nästa uppkörning. Det är redan påvisat och man har godkänts för detta. Detta skall däremot inte tillämpas omvänt, ty kan man inte manövrera sitt fordon skall man inte släppas ut i trafiken.