mot · H7023081 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ålfiske och ålfiskeföretagares möjlighet att överlåta sin verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Ålarvet på som internationellt kulturarv och tillkännager detta för regeringen. Ålfisket är ett skånskt kulturarv. Inte minst märks detta längs med den , den så kallade Ålakusten, som sträcker sig från till Stenshuvud, där ålfisket till stor del präglar kustbilden. Ålfiskarna besitter ovärderliga kunskaper om ålen och kulturen kring den. Från runt om i världen kommer människor och företag för att ta del av den månghundraåriga traditionen kring ålfisket. Fram hade cirka 140 olika nationer besökt skånska ålagillen tillsammans med svenska och skånska företag. Ålfiskets intäkter ligger på blygsamma , men bedömningar har gjorts att ålfisket genererar 100 miljoner till turistnäringen. Ålarvet på är också listat som ett nationellt immateriellt kulturarv enligt konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet. Det innebär en skyldighet för att tillse att kulturarvet förblir levande. Ålfisket längs är ett småskaligt, miljövänligt, hantverksmässigt och kustnära fiske. Det sker landnära med fasta redskap. Redskapen, hommorna, finns inte att köpa utan tillverkas av ålfiskaren, och konsten att bygga en homma förs vidare genom en muntlig tradition från generation till generation som kan härledas bakåt i tiden till medeltiden. Ålbeståndet hotas av bland annat vattenkraft, miljögifter, predatorer som skarv och säl men också av det mindre kontrollerade fiske som sker i en del andra länder, bland annat fisket av glasål i . Det är av stor vikt att man på flera fronter arbetar för att ålbeståndet ska växa. Det kan nämnas att invandringen av glasål till ökat påtagligt . Statkraft fångar ålyngel vid vattenkraftverket i för transport till säkrare uppväxtförhållanden. noterades en fyrdubblad fångst jämfört med förhållandena . Antalet ålfiskare har nästintill halverats . Ålfisket på östkusten bedöms påverka ålbeståndet i . Dessutom minskar fiskets negativa påverkan på ålbeståndet snabbt. (m fl, Aqua Reports 2018:16. Assessment of the eel stock in , spring .) , skarv och vattenkraftverk påverkar ålbeståndet betydligt mer än fisket. För vattenkraftverkens, sälens och skarvens fortlevnad krävs inte att ålen överlever. Men ålfiskarna är däremot beroende av dess fortlevnad. Därför är de måna om ålens fortlevnad, och de besitter ovärderliga kunskaper om ålen som behövs om vi ska kunna förstå och skydda den bättre. Fiskarna har dessutom tagit många initiativ för att stärka ålbeståndet. Genom Ålfonden finansierar de utsättning av glasål i – de har satt ut cirka en miljon ålyngel. De arbetar också inom Ålakademin för att uppnå bättre vattenkvalitet i . (numera Havs- och vattenmyndigheten) beslutade, med verkan , om generellt förbud mot ålfiske. Antalet tillstånd är mycket begränsat och fiske får numera bara utövas , varje ålfisketillstånd har en maximal gräns för hur mycket ål som får tas upp och ett minimimått om gäller för ålen. Reglerna syftar till att minska antalet tillstånd genom att inte bevilja tillstånd för ny ägare vid generationsväxling eller när tillståndshavare av annan anledning upphör med sitt ålfiske. Reglerna, som i realiteten innebär ett förbud mot ålfiske, drabbar näringslivet och bygden hårt. finns det bara ett tiotal fiskare kvar längs . Med hänsyn till associationsrättsliga principer och näringsfrihetsmässiga överväganden måste det skapas en lösning som möjliggör för generationsskiften i ålfiskeföretagen. Det är dessutom en skyldighet för att bevara ålfiskekulturen levande. Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör generationsväxling och överlåtelse av ålfiskerättigheter möjliggöras. Vi anser därutöver att regeringen aktivt bör verka för att Ålarvet på ska upptas på internationella lista över immateriella kulturarv. Samtliga skånska moderata riksdagsledamöter står bakom denna motion. Boriana (M) Noria Manouchi (M)