mot · H7022915 · 2019-10-03 00:00:00 — Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning för höga sjuklönekostnader Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Fler anställda i lågstadiet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda bidrag inom högskoleområdet Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Bidrag till vissa museer Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor –9,152 –9,306 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Innovativt och hållbart byggande Investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Klimatanpassade och gröna städer Insatser för förnybar elproduktion Laddinfrastruktur längs större vägar Sol- och vindkraft offentliga byggnader Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Konverteringsstöd personbilar till el och förnybara drivmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 14 Den offentliga sektorns finanser m.m. I detta kapitel redovisas de finansiella effekterna av samlade budgetförslag. Därtill redovisas förslag till utgiftstak . Tabell 10 Den offentliga sektorns finanser (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 11 Kommunsektorns finanser (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Tabell 12 Statsbudgetens saldo och statsskulden (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Tabell 13 Statsbudgetens inkomster (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Tabell 14 Utgiftstak för staten (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen 15 Beräkning av statsbudgetens inkomster Tabell 15 Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (V) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 209 365 821 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer −1 065 298 821 Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 144 067 000 1 157 798 068 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 116 107 806 Tabell 16 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2022 Avvikelse från regeringen (V) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Bilaga 1 plan för ökad jämlikhet plan för ökad jämlikhet Stärkta inkomster för låg- och medelinkomsttagare Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare Lika skatt för lika inkomst – sänkt skatt för sjuka, arbetslösa m.fl. Sänkt skatt för ålderspensionärer Höjda garantinivåer i sjukförsäkringen Inför åldersfaktor i sjukförsäkringen Nej till höjd pensions- och LAS-ålder Avgiftsfria läkemedel för personer Avgiftsfri simundervisning för sexåringar Höjd skatt på kapital och höga inkomster Höjd skatt på stora kapitalvinster och utdelningar Fastighetsskatt på hus med taxeringsvärde över 4 miljoner Avskaffa det s.k. investeraravdraget Skärpta regler för delägare i fåmansbolag (de s.k. 3:12-reglerna) Nej till slopad värnskatt Avtrappning jobbskatteavdrag på inkomster /mån Lägre uppräkning av skiktgränser för statlig inkomstskatt Avskaffa RUT- och ROT-avdragen Åtgärder för utbyggd och upprustad järnväg och sjöfart Åtgärda decenniers bristande järnvägsunderhåll Öka takten för nya järnvägar Riktat stöd för lågtrafikerade järnvägsbanor Miljökompensation till godstransportörer på spår Stärkt kompetensförsörjning inom järnvägssektorn Åtgärder för kollektiva och klimatsmarta färdmedel Stöd för billigare och stärkt kollektivtrafik Åtgärder för hållbar mat Investeringsstöd för klimatanpassade åtgärder inom jordbruket Stärkt stöd för växtbaserad mat Ökat stöd för ekologisk odling Åtgärder för energieffektivisering och omställning Utökat stöd energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd utbyggnad biogas och produktion av andra biobränslen Konverteringsstöd personbilar till el och förnybara drivmedel Sol- och vindkraft offentliga byggnader Fortsatt stöd för solceller Åtgärder för klimatanpassning och skydd av biologisk mångfald Klimatanpassade och gröna städer Skydd av värdefull natur Ökad takt för att stärka biologisk mångfald och naturtillgänglighet Ökat stöd för att åtgärda förorenade områden Landsomfattande inventering av nyckelbiotoper Ökat stöd för betesmarker med särskilda värden Ökat stöd lokala vattenvårdsprojekt för minskad övergödning Stöd till jordbruket för hållbar gödselhantering och minskad övergödning ansvar för en hållbar värld [1] (2015), ”In It Together – Why Less Inequality Benefits All”. Jämförelseåren i studien är 1985 och 2013 (eller då data finns tillgängligt). [2] Verbist, G. & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [3] SCB. [4] SNS (2018), , ”Kapitalbeskattningens förutsättningar”. [5] , ”Lönebildningsrapporten ”. [6] KI, ”Konjunkturläget, ”. [7] KI, ”Uppdatering av konjunkturbilden, ”. [8] Med konsumtion avses här konsumtionen i hela kommunsektorn (kommuner + regioner). [9] Se t.ex. (2019), ”Economic Outlook, Konjunkturprognos ”. [10] Ibid. [11] , dnr 2019:1128. [12] SKL, ”Ekonomirapporten, ”. [13] SKL (2018), ”viktigaste jobb finns i välfärden, rekryteringsrapport ”. [14] Ibid. [15] Kommunalarbetaren , Så vill LO få bättre sjukförsäkring. [16] Pensionssveket – En rapport om ett ohållbart pensionssystem, Katalys 2017. [17] Räknat på en genomsnittslön på /mån i kommunerna och på /mån i landstingen (, SCB konjunkturstatistik). Lönekostnaden har sedan räknats upp med en faktor 1,5 för att inkludera sociala avgifter och kostnader för avtalspensioner. [18] , dnr 2019:633. [19] , dnr 2019:1273. [20] , dnr 2019:1121. [21] Bolagsskattesatsen ger emellertid långt ifrån en uttömmande bild av det samlade skatteuttaget på företagande i olika länder. En annan metod är att ta ett samlat grepp kring dels skattesatser, dels andra regler som påverkar skatten, som avskrivningsregler och andra avdragsregler. Denna metod kallas för kapitalkostnadsmetoden och det man mäter med denna metod är den ”effektiva marginalskatten på företagsinvesteringar”. I rapporten ”Svenska skatter i internationell jämförelse” refererar till länderjämförelser enligt denna metod som visar att skatten i är jämförelsevis låg i ett OECD-perspektiv. [22] förslag avseende bolagsskatten innebär också att vi sänker den generella ränteavdragsbegränsningsregeln till av Ebitda (från ). Se dnr 2019:790. [23] , dnr 2019:631. [24] , dnr 2019:642. [25] Verbist, G. & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, Euromod Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [26] Ifo DICE Report, 2/2018. ”Wealth and Inheritance Taxation: An Overview and Country Comparison”. [27] , dnr 2019:622. [28] . [29] Sparande som sker inom ramen för ISK eller kapitalförsäkring omfattas inte av förslaget. För att göra förslaget symmetriskt borde skatten på höga kapitalvinster som sker inom ramen för ISK och sparandet i kapitalförsäkring omfattas. Men beskattningen av dessa sparformer sker i form av s.k. schablonbeskattning på kontots värde istället för på den vinst man gör. Detta gör det svårt att hitta en lösning som inte träffar småspararna. Vårt förslag om höjd skatt på sammanlagd aktieutdelning och kapitalvinst börjar ju gälla först vid kapitalinkomster . [30] , dnr 2019:621. [31] SCB, Hushållens ekonomi. [32] , dnr 2019:624. [33] , dnr 2019:1118.