ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023406 · 2019-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag avslår proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag. I regeringens egen promemoria Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag (Ds 2019:6) påpekas det att aktiekapitalet utgör en seriositetsspärr. Ett högre kapitalkrav utgör ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Den föreslagna sänkningen av lägsta belopp för aktiekapitalet urholkar denna spärr. Vidare utgör aktiekapitalet också ett skydd för anställda, borgenärer, staten och investerare. I promemorian saknas det dock förslag till åtgärder som skulle kunna begränsa de negativa effekterna av en sänkning av kapitalkravet. Att ytterligare sänka kraven riskerar att förenkla och skapa en ökning av organiserad välfärdsbrottslighet och annan ekonomisk brottslighet, vilket bedrivs inom ramen för ett aktiebolag. Det har blivit allt vanligare att organiserad brottslighet använder aktiebolag som brottsverktyg, och bolagsformen blir allt vanligare i komplexa brottsupplägg. Eftersom det också saknas personligt ansvar och revisorsplikt för de minsta bolagen kan bulvaner och målvakter användas, utan insyn från någon annan aktör. Genom att ytterligare sänka kapitalkraven blir det alltså lättare för kriminella intressen att använda företag som brottsverktyg. I en stor andel av de brottsanmälningar som kommer in till förekommer just aktiebolagsformen. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag tros också leda till att fler startar ett aktiebolag utan att ha förutsättningar att driva det, inte minst på grund av dålig bärkraft i verksamheten. Det i sin tur kan få en rad olika konsekvenser, exempelvis sämre skydd för anställda, att bokföringsbrott begås av oaktsamhet eller att bokföring och årsredovisning inte upprättas vid likvidation. Med ett aktiekapital på endast ska kontrollbalansräkning upprättas när det egna kapitalet är . Det kan gå väldigt fort, vilket ökar risken för likvidation. Redan är lågt. bör avslå proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag. Detta bör besluta. Momodou (V)
mot · H7023407 · 2019-10-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för aktiebolagsregler för att få ett optimalt startkapital och tillkännager detta för regeringen. anser att en sänkning av beloppsgränsen för att starta aktiebolag i grunden är bra, men det kräver flera åtgärder om det ska bli en lyckad reform. Det vore t.ex. rimligt att aktiekapitalet ska höjas eller vid en viss omsättning, som en utökad buffertvall mot likvidation och för att begränsa behovet av personlig borgen som annars kan uppstå från aktiebolagsägare. Därför ser vi ett stort behov av ytterligare utredning och av fler och mer djupgående förändringar av regelverket än att bara sänka aktiekapitalet. Behovet av ytterligare utredning gäller för följande: nivå för optimalt startkapital ur likvidationshänseende optimal nivå för förhöjt aktiekapital rimlig tidsaspekt för förhöjt aktiekapital sett till företagsprocessens faser affärsidé–investering–uppstart–tillväxt–mognad. Vi vill då också påminna om vad vi sagt i vår kommittémotion 2019/20:609 Ansvarsfull associationsrätt av m.fl. där följande problematisering tas upp: Med tanke på att en sänkning av startkapitalet för aktiebolag kan leda till likvidationsproblem, ska en ny utredning tillsättas som tar fasta på tre viktiga områden: För det första ska det utredas vad som utgör ett optimalt startkapital för aktiebolag ur likvidationshänseende. För det andra, antaget att aktiekapitalet bör höjas efter tid som en ökad buffertvall emot likvidation, bör utredningen undersöka vilken nivå för ett förhöjt aktiekapital som skulle vara optimal. För det tredje bör utredningen även titta på rimlig tidsaspekt, sett till processen som vanligen förlöper i företags faser: affärsidé–investering–uppstart–tillväxt–mognad tills det förhöjda aktiekapitalkravet bör träda in. Ett system med en nivå av startkapital och en högre nivå för aktiekapital och likvidation förekommer i många länder och kan tjäna som inspiration och vara utgångspunkt för en utredning. Totalt sett tror vi att regeringen och dess stödpartier gör det lite för lätt för sig när de väljer att bara sänka aktiekapitalet från till utan att först ha tagit reda på mer grundligt vad som är bäst ur alla perspektiv. Vi tror mer på ett system där man går in med ett lägre aktiekapital och sedan höjer detta kapital när verksamheten är etablerad. I det danska systemet begränsar man företags möjlighet att göra utdelning till dess att de är fullvärdiga aktiebolag med ett högre aktiekapital. Med detta som modell borde kunna ta fram bättre anpassade regler för aktiebolag.
mot · H7023411 · 2019-10-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka satsningarna på humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka det humanitära biståndet till utsatta flyktingar i närområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvecklingen av den svenska väpnade styrkan i Minusma ska vara genomförd och tillkännager detta för regeringen. Enligt FN finns det lägen, särskilt i konflikt- och postkonfliktområden i , när det är nödvändigt med säkerhetsfrämjande insatser för att också kunna bedriva ett effektivt biståndsarbete som främjar en positiv och hållbar utveckling i det aktuella landet. Även den svenska biståndsmyndigheten vittnar om att utmaningarna för att bedriva det svenska biståndsarbetet kan vara större där det inte finns en fredsbevarande styrka på plats. ska påpekas att det också finns tillfällen då det är väldigt viktigt att på marken särskilja de militära insatserna och de rent civila insatserna för att de civila och humanitära insatserna inte ska uppfattas vara inblandade i en militär konflikt. I den aktuella situationen i menar vi att en fungerande FN-ledd fredsfrämjande insats är en förutsättning för att kunna bedriva ett effektivt bistånd och nå en hållbar utveckling i landet. Den aktuella insatsen i har både ett FN-mandat och är ledd av FN. Enligt regeringens proposition är de humanitära behoven i och Sahelregionen fortsatt omfattande. Regionen är påverkad av de väpnade konflikterna, en degraderad miljö och ett förändrat klimat. Enligt FN är 3,9 miljoner människor i i behov av humanitärt stöd. Undernäringen är utbredd, behovet av sanitet och rent vatten är stort, och 2,8 miljoner människor uppges ha behov av en tryggad livsmedelsförsörjning. var en av de största bilaterala givarna till med ett humanitärt bistånd via Sida om . bidrog utöver detta med humanitärt stöd genom Cerf – – och Programme. Då behovet av humanitärt stöd är fortsatt stort menar vi att bör förstärka de humanitära insatserna till flyktingar och bistånd som går till humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i . Det svenska bidraget till Minusma föreslås utgöras av ett lätt skyttekompani. I förbandet ska även en nationell stödenhet innehållande bl.a. sjukvårdsförmågor ingå, samt personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel. Försvarsmakten och dess personal har gjort ett utmärkt arbete i och bidragit till insatsen på ett föredömligt sätt. Som svenska medborgare kan vi känna stolthet över vårt bidrag till och dess befolkning. anser emellertid att nu behöver fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret och att vi därför behöver sätta en bortre tidsgräns för vårt militära engagemang i . Vi föreslår därför att den den svenska väpnade styrkan i stabiliseringsinsats i (Minusma) avvecklas, och att avvecklingen ska vara genomförd .
mot · H7023413 · 2019-10-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkreta mål för internationella militära insatser som går att följa upp och utvärdera och tillkännager detta för regeringen. Liberalerna ställer sig bakom den av regeringen föreslagna förlängningen av svensk väpnad trupp i den av FN ledda insatsen Minusma. Under har Liberalerna efterlyst konkreta mål för uppföljning och utvärdering av deltagande i militära internationella insatser. har också tillkännagett för regeringen att sådana mål bör uppställas. I propositionen om förlängning av deltagandet i Minusma har vissa ansatser gjorts av regeringen att formulera någon form av mål för den svenska insatsen. Dessa är dock så övergripande och obestämda att de inte i någon verklig mening kan ligga till grund för uppföljning och utvärdering. deltagande i internationella militära insatser är förenat med stora kostnader. Det gäller såväl slitage och risker för utsänd personal som miljarder skattekronor. Att då sakna verktyg för att mäta om en insats är effektiv eller utvecklas i önskad riktning framstår inte som försvarligt. Det försvårar förankringen av våra insatser hos det svenska folket och omöjliggör en rationell styrning av politikområdet. Det ska framhållas att uppföljning och utvärdering inte heller fungerat bra under tidigare regeringar, men det är inget skäl för att nu fortsätta underlåtenheten. Enligt Liberalerna har regeringen inte i och med denna proposition fullgjort det som gett till känna om konkreta mål för insatsen som går att följa upp och utvärdera. Gulan Avci (L)
mot · H702799 · 2019-10-01 00:00:00 — Språk- och kulturkännedom för en tryggare ålderdom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personal inom äldreomsorgen ska ha god kännedom om den äldres språk, kulturella traditioner och normer och tillkännager detta för regeringen. ställs krav på att den som arbetar inom äldreomsorg ska ha goda kunskaper i svenska språket. I praktiken betyder detta emellertid inte att de äldre med lätthet kan förstå den anställde då till exempel uttal och prosodi tar mycket att lära sig. Många kategorier av personal som arbetar inom vård och som inte kan uttala språket på ett tillräckligt förståeligt sätt gör det svårt speciellt för äldre och i synnerhet för dementa. För att få lov att arbeta inom äldreomsorgen bör även fullgod kännedom om de svenska kulturella traditionerna och normerna vara ett krav. Hur ska till exempel personer som inte har levt i förstå hur vi umgås med djur, natur och andra människor om det skiljer sig från den norm och det som de har med sig av kulturell förståelse från sitt hemland? Många äldre inom äldreomsorgen tycker dessutom inte att det känns bra att bli t.ex. duschade av en man som kommer från en kultur där kvinnor inte är jämställda. I nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom står: Ett personcentrerat förhållningssätt innebär också att vården och omsorgen särskilt beaktar behov som är relaterade till att personer har annan kulturell eller språklig bakgrund. Att ta kulturell hänsyn handlar exempelvis om att ge personen med demenssjukdom möjlighet till att utöva sin religion, få kulturellt anpassad mat, bevara sina kulturella traditioner och sedvänjor och få tillgång till personal som talar samma språk som personen med demenssjukdom. Jag menar att samma krav ska ställas på personalen inom äldreomsorgen oavsett den äldres födelseland. Detta är särskilt viktigt om den äldre lider av demenssjukdom. [1] .
mot · H702803 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av färdtjänstens funktion, tillsyn och sanktioner samt kompensation till drabbade kunder och tillkännager detta för regeringen. En fungerande färdtjänst innebär att funktionshindrade kan leva ett rörligare och rikare liv, mer på samma villkor som andra medborgare. Det är självklart att samhället ska ställa upp för medborgarna när de har svårigheter. Det har tidigare uppmärksammats att de beslutande myndigheterna, kommunerna och landstingen kan göra olika bedömningar och att villkoren blir olika i olika landsändar. Det finns emellertid ytterligare en faktor som gör att villkoren för funktionshindrade skiljer sig beroende på var man bor och som gör att färdtjänsten inte fungerar som den ska på vissa platser. Det finns exempel på att färdtjänstbilar aldrig dyker upp. Den funktionshindrade som har beställt bilen blir stående på trottoaren och väntar förgäves. Det kan bero på att taxiföraren har fått en mer lönsam beställning och väljer att strunta i den funktionshindrade. Avtalsbrottet kan betyda att en beställd resa går om intet. Den funktionshindrade kan missa den planerade resan och dessutom inte få tillbaka pengarna. Även om den utfärdande myndigheten är skyldig att bedriva tillsyn kan det vara svårt att få rättelse för den funktionshindrade. En översyn behöver göras av hur färdtjänsten fungerar, av hur oseriösa utförare ska drabbas av sanktioner samt av hur utsatta resenärer kompenseras. En utebliven upphandling i nästa omgång av upphandling är inte en tillräcklig sanktion. Det handlar om att funktionshindrade ska kunna lita på att färdtjänsten anländer i lika hög grad som vid en vanlig beställd resa. Funktionshindrade har ofta färre handlingsalternativ. Behovet av översyn av färdtjänsten handlar också om att det ska finnas ett fungerande näringsliv där oseriösa aktörer inte ska få fördelar framför seriösa aktörer. Slutligen handlar frågan ytterst om vilket samhälle vi bygger och upprätthåller. Det ska inte löna sig att vara ohederlig i . I översynen ska utredas om det räcker att kommuner och landsting får ändrade regelverk och stöd eller om en central tillsynsmyndighet bör utses.
mot · H702804 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra kommunallagen för att underlätta folkinitiativ och tillkännager detta för regeringen. Demokrati förutsätter att folket har möjlighet att utgöra en självständig aktör vid sidan av det etablerade, valda styret i , i regionerna och i kommunerna. Den insikten manifesteras på och regional nivå inte minst av folkinitiativet i kommunallagen. Samhällsförändringarna går allt snabbare. Det betyder att kan många frågor aktualiseras utan att de har diskuterats i valrörelsen. Andra frågor kan förändras . Slutligen har i många fall partier inte alltid förmått diskutera frågor som var aktuella under valrörelsen. Sammantaget innebär det att det folkliga stödet för vissa beslut är okänt och att demokratin har försvagats. Det blir mot samma bakgrund viktigare än någonsin att folket kan agera självständigt för att lyfta frågor till avgörande. Regeln om folkinitiativ ändrades på fyra olika sätt . ska kommun- eller genomföra en rådgivande folkomröstning när folkinitiativ har tagits och två tredjedelar av fullmäktige inte motsätter sig det. gällde en enkel majoritet i fullmäktige. En annan förändring innebär att gränsen för när ett folkinitiativ är giltigt höjdes från krav på till att röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmar ska underteckna folkinitiativet. Dessutom höjdes kraven på underskrifterna och tiden för insamling av underskrifter sänktes. Med tanke på att kraven för undertecknande numera är höga och insamlingstiden är begränsad är det mycket svårt att samla in underskrifter av av de röstberättigade, särskilt i en fråga som inte berör alla medborgare. Det kan exempelvis handla om en fråga som berör endast en kommundel. Under det ändrade folkinitiativets första , till och med , röstades 14 av 29 folkinitiativ ned av fullmäktigeförsamlingar. Det ledde till att ingen folkomröstning genomfördes i de fallen. Endast 9 av 19 folkinitiativ startade av enskilda medborgare ledde till folkomröstning . Det visar att fullmäktiges behandling fungerar som ett filter som stoppar hälften av initiativen. Det är allvarligt, eftersom betydelsen av medborgarnas kanske främsta verktyg för att utgöra en självständig aktör därmed reduceras. Medborgarnas möjlighet att påverka den politiska dagordningen oberoende av de invalda ledamöterna måste säkerställas. Medborgarna måste tas på allvar. Direktdemokrati genom folkinitiativ är ett komplement till den indirekta demokratin, inte ett hot. Folkomröstningarna är endast rådgivande. Det slutliga beslutet i ärendet tar fullmäktige. Det blir dock tydligt för väljarna vilken ställning de folkvalda tar och det blir därmed lättare att utkräva ansvar vid nästa val. Folket kan också genom fungerande folkinitiativ påverka politikens dagordning. Jag föreslår att gränsen för folkinitiativ sänks, tillbaka till ett krav på att av röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmar ska underteckna folkinitiativ och att av röstande fullmäktigeledamöter måste motsätta sig en folkomröstning för att den inte ska genomföras efter ett taget folkinitiativ.
mot · H702806 · 2019-10-01 00:00:00 — Förfarande för faktagranskning av underlag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att ett granskningsförfarande upprättas för det vetenskapliga underlag som har för sina domar och tillkännager detta för regeringen. Europeiska unionens domstol är den högsta dömande instansen för . som avkunnats av kan inte överklagas. Medlemsstaternas domstolar samt myndigheter ska rätta sig efter dem. I fall nummer C-528/16 baserades avgörandet på en bedömning av miljöriskerna med vissa nya tekniker för växtförädling. Med den bedömningen som underlag gjorde domstolen sedan en juridisk prövning. I fallet gjorde domstolen ingen egen miljöriskbedömning utan utgick från en miljöriskbedömning som en av parterna i målet hade använt sig av och som höll en mycket låg vetenskaplig kvalitet enligt forskare. Även om den juridiska bedömningen anses vara god, påverkades utfallet från den juridiska bedömningen av den undermåliga vetenskapliga bedömning som låg till grund för denna. Avsaknaden av ett gott vetenskapligt underlag innebar att domstolen inte kunde se nödvändiga skillnader och inte kunde ställa rätt frågor. Det belyser en generell brist. För att säkerställa Europeiska unionens rättssäkerhet anser jag att ett obligatoriskt granskningsförfarande bör upprättas. Förfarandet ska innebära att faktainnehållet i underlag ska granskas från en vetenskaplig synvinkel innan den avkunnar sin dom.
mot · H702807 · 2019-10-01 00:00:00 — Färdigställande av till dubbelfilig väg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera utbyggnad till dubbla körfält i vardera riktningen på på sträckningen mellan och och tillkännager detta för regeringen. är en knutpunkt för trafik i . Flera centrallager ligger där. Mycket gods transporteras mellan centrallagren i på och hamn. har byggts om till dubbla körfält i båda riktningarna på hela sträckan utom mellan och . Denna sista bit bör prioriteras gällande ombyggnation till dubbla körfält i båda riktningarna. På så sätt kommer trafiken att flyta bättre och snabbare, till gagn både för godstransporter och för privatpersoner. Det skulle också innebära att hela sträckningen mellan och E4 i får mycket god trafiksäkerhetsstatus. Jag föreslår att utbyggnad till dubbla körfält i vardera riktningen prioriteras av sträckningen mellan och .
mot · H702808 · 2019-10-01 00:00:00 — på landet för familjer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en statlig fond bör upprättas från vilken barnfamiljer kan söka pengar till en semestervecka på landet och tillkännager detta för regeringen. befolkning håller på att omformas. Svenskarna blir alltmer . Många barn växer upp i utanförskapsområden utan större möjlighet för familjen att åka på semester . Många barn har aldrig varit på landsbygden. Kompiskretsen och digitala nöjen konkurrerar med föräldrarnas tid och auktoritet. Familjens status blir allt svagare. Levnaden blir alltmer individuell och syntetisk för många barn. Det skadar både samhället och barnen. Jag vill att staten möjliggör en semestervecka på landet för familjer genom subventionering, ett ansökningsförfarande och lottning om efterfrågan överstiger utbudet. Helst i anslutning till ett lantbruk. Det gör att familjen kan samlas kring något roligt . Något som man kan prata om länge efteråt. Familjens naturliga status och värde återupprättas. Barnen får en paus från riskmiljöer och riskbeteenden och en möjlighet att ta sig ur dem. Barnen får kontakt med och ett förhållande till landsbygden, naturen och djur. Stadsboende barn får liknande referenser som landsbygdens och småorternas barn. Liknande referenser som tidigare generationer svenskar. Landet, naturen och lantbruket blir mindre främmande. De psykologiska klyftorna mellan stad och land minskas. Ett naturintresse kanske grundläggs. Om vi vill ha en levande natur, ett livskraftigt lantbruk och ett gott djurskydd måste dessa värden uppskattas även . För att det ska vara möjligt måste ett intresse och en förtrogenhet grundläggas hos våra barn. Dessutom ökar en sådan fond marknaden för uthyrningsstugor på landsbygden, vilket kan göra att lantbruksföretag kan diversifiera sig och på så sätt minska företagets sårbarhet. Många hus står tomma på landsbygden och kan på detta sätt bli en större resurs. Landsbygden får lite bättre förutsättningar. Förslaget är ett litet men viktigt steg mot att ge alla barn den lycka som en god sammanhållen familj och en anknytning till landsbygd och natur utgör och dessutom ett litet men viktigt steg mot ett mindre splittrat folk.
mot · H702809 · 2019-10-01 00:00:00 — Motion till 2019/20:809
mot · H702813 · 2019-10-01 00:00:00 — Stoppa finansieringen av genusteori inom högre utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa finansieringen av genusteori inom högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. Genusvetenskap har sitt ursprung i feministteori och feministaktivism. Denna ”vetenskap” hävdar att maktordningar mellan kön, etnicitet, religion, sexualitet och klass är utpräglade i samhället, och målet är att bryta upp dessa. Nationella sekretariatet för genusforskning är öppna med att många som bedriver forskning inom området drivs av en vilja att driva policyrelaterad forskning och att det finns en nära koppling till politiken. Vidare beskriver Nationella sekretariatet för genusforskning genusvetenskapen på följande sätt: ”Vetenskapskritisk, förändringsinriktad, problematiserande och med en koppling till feministisk aktivism.” För att bryta de påstådda maktordningarna och förändra samhället i feministisk riktning, anser förespråkare och utövare av genusvetenskapen att man ska integrera genuspedagogik i samhället. Genom normkritik, som är centralt i genuspedagogiken, ska man arbeta mot att uppnå det man kallar för jämställdhetsmål som innefattar bland annat lika representation i yrken, bolagsstyrelser och utbildningar. arbetar de flesta högskolor med denna normkritik och integrerar således genuspedagogik i högskolans olika programutbildningar. För detta finns olika styrdokument och Universitets- och högskolerådet har gett Nationella sekretariatet för genusforskning i uppdrag att stötta myndigheternas kärnverksamheter i deras arbete med genus. Med hänsyn till ovanstående information är det uppenbart att genusvetenskap och genuspedagogik är politiskt och agendasättande samt att rötterna härstammar i politisk feminism och marxism. Vi som är av uppfattningen att högskolor och utbildningar bör hållas fria från agendasättande ideologier och politik bör därför rimligtvis förkasta genusperspektiv och genuspedagogik som delar i undervisningen. Givet den utgångspunkten borde därför inga medel tilldelas denna indoktrinering byggd på politiskt falska grunder. I praktiken borde inte olika utbildningar med huvudfokus kopplat till genusteori finansieras av statliga medel och dess existens inom ramarna för övriga ämnesområden bör undvikas i högsta möjliga mån.
mot · H702814 · 2019-10-01 00:00:00 — Motion till 2019/20:814