mot · H7023191 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisers arbetsvillkor och lön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisiär forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler alternativa vapen och skyddsutrustning till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta polisens hantering av vapenlicenser till en nyinrättad viltvårdsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykiatriambulanser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens tekniska arbetsverktyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ANPR-kameror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbt stärka polisens förmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens kontakt med skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens arbete mot barnprostitution och människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en forced marriage unit enligt brittisk modell bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gränskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetskontroller för arbete inom myndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga arrester och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ljudupptagning av skottlossning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för polisen att topsa i större utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt att lagra biometriska uppgifter längre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om metodstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga samordningsnummer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om maxgräns för antalet fordon en person kan äga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkbokföring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess för myndighetspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraanvändning i spaningssyfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade befogenheter att genomsöka fordon, personer och fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje myndighet som ingår i samverkan mot organiserad brottslighet bör ges ett uppdrag i regleringsbrev att prioritera arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida modell vid beslag av dyra bilar, klockor etc. kan tillämpas för att beslagta statussymboler från gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om en särskild civilrättslig enhet kan införas, likt den irländska, för att stärka arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en samordnad statlig utbetalningsfunktion kan inrättas och kombineras med en förstärkt utbetalningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens samarbete med och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsende upprätthålla tryggheten. Polisens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. Att förebygga brott och tidigt upptäcka barn och unga som löper risk att hamna i brottslighet är av största vikt. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö, ett grundligt brottsförebyggande arbete i polisen och en offensiv kriminalpolitik. Svensk polis är hårt ansträngd. Utmaningarna att bekämpa mängdbrottslighet, bostadsinbrott, grov organiserad brottslighet och gängkriminalitet kvarstår. Polisen har genomgått en stor omorganisation. Enligt den slutrapport från Statskontoret som utvärderade omorganisationen har den inte lyckats. Omorganisering har i delar uppfyllt sina syften, men inte i sin helhet. har exempelvis gett polisen bättre förutsättningar att klara sin uppgift, men de saknar medel och adekvat myndighetsstyrning för att uppnå dessa. Ett av syftena som inte uppnåtts fullt ut är att få mer resurser till lokalpolisområdena, trots att arbetet med medborgarlöften och kommunpoliser är på plats innebär inte det en bättre tillgänglighet för medborgarna till polisen. Att polisen kommer när den behövs och har förmåga att beivra brott och lagföra brottslingar är centralt för att upprätthålla lag och ordning i samhället. Men ett väl fungerande polisväsende betyder mer än så. Att samhället reagerar när en människa utsatts för våldsbrott, rån, sexuella trakasserier eller inbrott i sitt hem är en förutsättning för upprättelse för brottsoffren och för att värna medborgarnas tillit till centrala samhällsfunktioner. ser vi hur den tilliten hotas när människor utsätts för brott. Som enskild ska man alltid kunna lita på att polisen har de resurser som krävs för att klara av sin uppgift: att förebygga, förhindra och beivra brott. Ett rättsväsende som står upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. vill ha fler poliser i brottsutsatta områden. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög brottslighet fungerar brottsförebyggande. Fler poliser på gator och torg är mycket viktigt för att kriminella gäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. I den nya polisorganisationen ska så kallade medborgarlöften leda till en starkare och tydligare samverkan mellan polis, myndigheter och civilsamhälle. Det är viktigt att detta följs och utvecklas, så att verksamheten når upp till de förväntningar som finns. Vi utvecklar vi vår syn på brottsoffer i kommittémotionen Brottsoffer. Brottsoffers situation och upprättelse är central för . Bemötande och omhändertagande av brottsoffer genom hela rättsprocessen behöver förbättras. I motionen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas våra budgetsatsningar på polisen. 10 000 fler poliser till 2024 har för få poliser och för få av dem är ute på gator och torg. Med dagens antal poliser är det svårt för dem att bekämpa de gäng som tagit över i vissa utanförskaps-områden och att vara närvarande i små orter där polisen är nästan helt frånvarande . För att åtgärda detta och se till att polisen kan vara närvarande i hela landet föreslår att ska ha 30 000 poliser 2024. Därför är det bra att regeringen följer upp KD/M-budgetens satsning på polisen. Dessvärre är det uppenbart att de själva helt saknar ambition att bygga ut svenskt polisväsende. Det syns eftersom de i sin egen budget helt saknar medel för en fortsatt utbyggd polismyndighet 2022, året då KD/M-budgetens anslagstrappa slutar gälla. väljer att göra en rejäl, offensiv satsning på polisen. Totalt satsar vi över 1,8 miljarder mer än regeringen på polisen den kommande treårsperioden. Vi vill anställa 10 000 fler poliser. För att snabbare nå fler poliser föreslår vi en ettårig utbildning. Den ska utformas så att man efter den kan gå ut i tjänst på en ny polisanställningsform eller fortsätta studierna likt nuvarande polisutbildning. Vi föreslår också att både kommun och stat ska kunna finansiera tjänsterna men att är huvudman. Det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet prioriteras inte . bedömer att det finns en stor efterfrågan från kommuner att ha en stark lokal polisförankring och att många kommuner är villiga att vara med och betala för det. Många kommuner köper in tjänster från vaktbolag. av kommunerna som svarade på en undersökning uppger till att de inte anlitar väktare. Tanken är att kommunerna istället ska kunna använda en del av de pengar de lägger på väktare till att i stället anställa poliser. Dessa polistjänster ska finansieras med både kommunala och statliga medel och staten ska stå för hela utbildningskostnaden. Det statliga ansvaret kvarstår således. Poliserna utbildas på under statligt huvudmannaskap, men vi vill införa en kortare utbildning än dagens polisutbildning, som dock är betydligt längre än väktarutbildningen. Den nya polisutbildningen ska vara ettårig, tjänsterna kunna finansieras av kommunerna och ingå i den statliga polisorganisationen. Den kommun som bidrar ekonomiskt ska ha inflytande över och dialog med den lokala polischefen om vad poliserna ska prioritera. Svensk polis är ansträngd. Utvecklingen i vissa särskilt brottsutsatta områden beskrivs som nästintill förlorad. Blåljusfordon som hindras att komma fram av stenkastande ungdomar, bilar som sätts i brand; parallellsamhällen på framväxt. Den här utvecklingen måste stoppas. Ett givet sätt att bryta utvecklingen och återta kontrollen över de särskilt utsatta områdena, som polisen återfår sin närvaro i glesbygden, är att öka antalet poliser. Men det krävs mer. 2017/18 tillkännagav efter förslag från för regeringen att brott som exempelvis attentat mot socialtjänstkontor, skolor med mera ska straffas extra hårt. För när hindras i sitt arbete i ett utsatt område blir det svårare för normsamhället att ta tillbaka det. Det är personer som befinner sig i en redan utsatt ställning som drabbas när samhällets hjälpfunktioner attackeras. Rikspolischefen har efterlyst insatser från en rad andra aktörer i samhället. föreslår i vår budget en kraftfull satsning på sociala åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten. Denna satsning fördelas på flera anslag och beskrivs i vår budgetmotion. Genom våra ökade statsbidrag till kommunerna, under utgiftsområde 25, skapas också möjligheter att prioritera arbete för att möta de ökande behoven. har det svenska rättsväsendet gjort lika stora insatser mot den organiserade brottsligheten. Problemen är omfattande och utvecklingen har pågått . Trots framgångar i kampen mot kriminella nätverk i närtid i exempelvis och växer problem med kriminella nätverk. Inte minst våldet drabbar hela samhället. dödades en åttaårig pojke av en handgranat som kastades in i det rum där han låg och sov. sköts en man och 40-årsåldern och hans hustru ihjäl i . Mannen hade tidigare vittnat i mordrättegång. mördades en kvinna som höll sitt barn i famnen i . mördades en annan kvinna i Råcksta. Gängmorden tycks ha tagit en ny riktning. Det har förekommit skjutningar i närheten av förskolor och skolor. Uppgörelser mellan kriminella har ägt rum i centrummiljöer med stor risk för allmänheten, utan någon som helst hänsyn eller omsorg om oskyldiga. Den organiserade brottsligheten drabbar skoningslöst. Underrättelseenheten i Polisregion släppte lägesrapporten ”Kriminella nätverk inom den organiserade brottsligheten i polisregion ” om de kriminella nätverken i . Kartläggningen identifierade 50 aktiva kriminella nätverk i region . 20 har tillkommit sedan den förra granskningen, som utfördes för bara . De ser en tydlig trend att nätverken samverkar allt mer, både nationellt och internationellt. Majoriteten av de nytillkomna nätverken är lokala nätverk som har stor inverkan på lokalsamhället och fler nätverk har ett mycket högt våldskapital. Utvecklingen med de lokala kriminella nätverken har också beskrivits i flera rapporter om de så kallade utsatta områdena, i rapporten ”Kriminell påverkan på lokalsamhället”. I de särskilt utsatta områdena är situationen med organiserad brottslighet mycket allvarlig. De ”kännetecknas av en allmän obenägenhet att delta i rättsprocessen. Det kan även förekomma systematiska hot och våldshandlingar mot vittnen, målsägare och anmälare i området. Situationen i området innebär att det är svårt eller nästintill omöjligt för polisen att fullfölja sitt uppdrag, vilket kräver regelmässig anpassning av arbetssätt eller utrustning. har det skett en normalisering vilket lett till att varken polisen eller de boende reflekterar över det avvikande läget i området. Ett särskilt utsatt område inbegriper även i viss mån parallella samhällsstrukturer, extremism, såsom systematiska kränkningar av religionsfriheten eller starkt fundamentalistiskt inflytande som begränsar människors fri- och rättigheter, personer som reser iväg för att delta i strid i konfliktområden, och en hög koncentration av kriminella” enligt polisen. konstaterar vidare att det sker en oroväckande utveckling där personer aktivt involveras i kriminella nätverk. Det finns också en systemhotade samhällspåverkan, som sker genom att nätverken i sina brottsupplägg utnyttjar samhällsviktiga institutioner, så som trygghetsvärdar, skyddsvakter, personal på flygplatser och fritidsgårdar i sin verksamhet. För att minska den organiserade brottsligheten måste nyrekryteringen till de kriminella nätverken kraftigt motverkas. I budgetmotion ”Ett att lita på” presenterar vi en miljardsatsning på sociala insatser för att komma åt nyrekryteringen. Det ska finnas stöd att tillgå för den som vill lämna det kriminella livet. För att komma åt brottslighet som rör sig över gränserna behöver också rättsväsendet samarbeta internationellt. EU-samarbetet innebär stärkta möjligheter att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Den grova organiserade brottsligheten innebär lidande och stor skada för både enskilda människor och företag, men också för samhället i stort. Den ökande våldsanvändningen är ett av de största problemen kopplat till organiserad brottslighet. Våldet ökar både i omfattning och grovhet. Fler personer har lättare att ta till våld. Det är också yngre personer som brukar grovt våld. Ju högre upp i hierarkin en person befinner sig, desto mindre våld brukar han eller hon. Det kan förklaras med att han eller hon då redan bevisat sin våldskapacitet tidigare i den kriminella karriären. Polisen gör också bedömningen att beväpningen har ökat; kriminella använder i ökad utsträckning skjutvapen. Organiserade kriminella nätverk verkar i hela landet. Organiserad brottslighet ligger bakom huvuddelen av den gränsöverskridande brottsligheten, bland annat människohandel och narkotikasmuggling. Nedan presenteras ett antal viktiga åtgärder för att komma åt den organiserade kriminaliteten. Förslag på straffskärpningar presenteras i motionen Tydliga reaktioner på brott. har en gränskontroll som är allt annat än fungerande. Det visade sig inte minst när en inspektion av hur klarade av att upprätthålla sina åtaganden inom Schengen visade på ett katastrofalt resultat. fick 95 anmärkningar. Polisen kommer behöva betydande resurser för att utbilda personal, utveckla it-verksamheten och utöka gränskontrollerna. Det gäller både att kontrollera inflödet av brottslingar, men också avvisande av människor som inte har rätt att uppehålla sig i och arbetet med Frontex. Att förstärka gränskontrollerna är en statlig kärnuppgift. Polisen behöver få de resurser som krävs för att komma till rätta med problemet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Säkerhetskontroller för arbete inom myndighet Ett flertal allvarliga avslöjanden gjorts gällande den bristande säkerheten på viktiga svenska myndigheter. Personer med starka kopplingar till kriminella gäng jobbar på , där också tillståndslösa städare kunnat komma åt polisen lokaler. Passkontroller har troligen infiltrerats av kriminella och hos har illegala invandrare fått specialtillstånd av att arbeta. behöver arbeta på ett helt annat sätt för att säkerställa att myndigheter och dess lokaler in infiltreras av kriminella element. Detta bör ges regeringen tillkänna. Polisen har ett behov att få ett enklare och tydligare regelverk kring tillfälliga arrester, som kan avhjälpa vid omhändertagande av personer vid särskilt hög arbetsbelastning. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ett sätt att snabbare upptäcka skottlossningar vore att installera mikrofoner som upptäcker skottlossning och direkt larmar 112 som de kan lokalisera ljudkällan snabbt. Sådan teknik används inte minst i . Från svensk forskning och polisiär erfarenhet vet vi att det är betydligt högre sannolikhet för en ny skottlossning i närheten av där en annan skett. Skottdetektorer skulle kunna användas för att snabbare kunna larma polisen. vill se att det testas även i . Detta bör ges regeringen tillkänna. Polisen behöver få bättre förutsättningar att samla in, lagra och använda biometriska uppgifter som till exempel foton, DNA, och fingeravtryck för att säkerställa identiteter på personer för att gå vidare i brottsutredningar. När poliser bekämpar brott eller utför gränskontroller behöver identifiering kunna ske på plats med ny teknik som har tillgång till register över passinnehavare och innehavare av nationellt id-kort. Ett hjälpmedel som är polisen till gagn är DNA-register. vill att rättsläget klargörs så att polisen får möjlighet att topsa fler personer för DNA. Det råder osäkerhet inom polisen om kravet för att topsa någon som är misstänkt för ett brott bygger på om det finns fängelse i straffskalan eller om brottet i sig kommer att leda till fängelse. Det är viktigt att reda ut detta och att underlätta för polisen att topsa i större utsträckning, då det är angeläget i spaningsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna. Detta har också blivit än mer aktuellt sedan möjligheten att familjeklassa DNA genomfördes. Det är ett viktigt redskap för polisen. Det blir lättare att spåra den misstänkta och det kan innebära att rättssäkerheten höjs då fler personer kan avskrivas tidigt i en brottsutredning. DNA-uppgifter får endast lagras efter avtjänat straff för morddömda. Vi menar att denna data ska kunna lagras längre av polisen utan att de tvingas gallra den. Detta bör ges regeringen tillkänna. Behovet av ordningsvakter har ökat i takt med att poliskrisen blivit allt mer akut, som kriminaliteten blivit värre. Inte nog med att ett antal brott ökat i omfattning och dränerar polisen på resurser, inte minst mord och skottlossningar. Dessutom upplever flera yrkeskårer en allt mer utsatt position. Det kan gälla biljettkontrollanter i kollektivtrafiken, busschaufförer och sjukhuspersonal. Dessutom upplever allt fler att de är otrygga i det egna bostadsområdet, nedgång. Den trenden behöver brytas. menar att målet fortfarande ska vara att få 10 000 fler poliser i tjänst. Den kapacitetshöjningen kommer med all sannolikhet leda till ökad polistäthet, vilket borde ha en preventiv effekt på antalet brott som begås. Tryggheten borde dessutom öka om de kraftfulla satsningar som vill göra går igenom. Men att vill ta regeringsmakten, och då rätta till vad nuvarande regering gjort fel är inte skäl nog att inte ständigt arbeta med politiska förbättringar. Kommunerna behöver ha möjligheten att själva sörja för att ordningen upprätthålls i den offentliga miljön. utgångspunkt är som sagt att även kommunerna ska kunna finansiera poliser som gått en ettårig utbildning. Det vore bättre än att öka antalet ordningsvakter. Men i väntan på att den möjligheten behöver exempelvis § 3-områden kunna utvidgas jämfört med . Det behöver också diskuteras om eventuella ökade befogenheter är nödvändiga. kan inte ökade befogenheter komma ifråga utan ökad utbildning. Dessutom bör kontrollen av vilka som kan bli ordningsvakter, skyddsvakter och väktare stärkas. Polisen varnar för att dessa branscher kan infiltreras av kriminellt belastade personer. Det behöver stoppas. Detta bör ges regeringen tillkänna. regelverk kring svarta inkomster, förändrat läge efter domslut avslöjande att förutsättningarna för arbete med att jaga svarta inkomster från kriminella och terrormisstänkta väsentligt har försämrat. På grund av dom i kammarrätten 2017 kommer att minska sin kontroll av illegala inkomster med mellan . Detta beror på att bevisbördan för ställts på ända. har det varit den som fått odeklarerade summor in på sitt konto som varit tvungen att bevisa att summan inte var skattepliktig, men måste visa att den är skattepliktig, vilket gör deras arbete betydligt svårare. Ska lyckas knäcka kriminaliteten behöver vi använda hela statens resurser. Den här typen av bakslag hämmar allvarligt statens möjlighet att bekämpa den grövsta kriminaliteten. vill därför ändra lagstiftningen för att säkerställa att det inte råder några tveksamheter kring befogenheter. Detta bör ges regeringen tillkänna. De samordningsnummer som delas ut till utlänningar av måste vara tillfälliga. används dessa som brottsverktyg av bland annat stöldligor. Ett sätt som det används på är via påhittade fordonsköp. En köpare måste ha ett svenskt samordningsnummer för att fordonet ska kunna skrivas på denne. Det åstadkoms genom att en kopia på en identitetshandling skickas till Transportsstyrelsen, som sedan begär att skapar ett samordningsnummer. Eftersom det endast krävs kopior per post är detta mycket enkelt att förfalska och därmed skapa sig falska identiteter som sedan kan skapa bolag med mera inom som kan användas i fortsatt brottslig verksamhet. Regelverket kring samordningsnummer bör stramas åt betänkligt. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det bör också upprättas en maxgräns för att antalet fordon som någon kan äga. Ett samordningsnummer ska aldrig kunna registrera mer än ett fordon åt gången. Men antalet fordonsmålvakter är stort även bland svenska fordonsägare. Även där bör det finnas en gräns när Transportstyrelsen automatiskt slutar registrera nya fordon. Även om en person missköter sina fordon genom exempelvis upprepade rattfyllor eller olovliga körningar bör bilar kunna beslagtas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Folkbokföring – hur många kan bo på samma adress? I samma härad som missbruket med bilmålvakter finns missbruk med folkbokföringsadresser. Regeringen har skärpt straffet för folkbokföringsbrott, men allt jämt kan hur många personer som helst registrera sig på en och samma adress. Detta kan användas för att snabbare komma år etableringsersättning för nyanlända, men också för att fejkade identiteter ska ha en adress och kända kriminella en bas. Dessutom har det uppkommit problem med att personer skriver sig hos andra utan deras vetskap och nyttjar adressen för brottslig verksamhet. Detta måste upphöra. En begränsning av antalet personer som kan skriva sig på samma adress bör införas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ökade inslag av sekretess för myndighetspersonal menar att det bör utredas hur fler personer som arbetar på myndigheter kan få skyddade uppgifter av olika slag. Exempelvis kan endast poliser få kvalificerad skyddsidentitet, men inte andra tjänstemän vid polisen.