mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — För att företag ska våga investera i ett land krävs någorlunda tydliga lagar och institutioner som kan upprätthålla dem. Att hjälpa länder att etablera till exempel ett fungerande lantmäteri, i syfte att stärka äganderätten, är därmed en god insats för att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och ökat gemensamt välstånd. Hela biståndspolitiken måste genomsyras av förbättrad kontroll och utvärdering. Det är en förutsättning för att biståndet ska uppfattas som legitimt. Det handlar dels om att metodiskt följa upp resultat, för att verifiera att biståndet faktiskt gör nytta och inte skada. Men det handlar också om att inte en enda krona ska försvinna i korruption eller till aktörer som inte står upp för våra demokratiska värderingar. Om sådant slöseri ändå upptäcks, ska de utbetalade medlen krävas tillbaka. bistånd ska skapa förutsättningar för människor att lyfta sig ur fattigdom och förtryck, minska klimatpåverkan samt lindra mänskligt lidande i händelse av kris och krig. Men då måste vi våga göra nödvändiga förändringar och prioriteringar. 4.3 God tillgänglighet och hög kvalitet i sjukvården En förutsättning för ett legitimt och fungerande samhällskontrakt är att alla som betalar in skatt också får valuta för sina inbetalade skattepengar – i form av en fungerande välfärd, som man kan känna sig trygg med oavsett var i landet man bor. Sjukvården ska inte bara vara i världsklass. Den måste också vara tillgänglig när man blir sjuk. Sjukvårdsköerna fördubblades och behöver nu kapas igen. Det finns mycket inom svensk hälso- och sjukvård som fungerar bra och som vi kan vara stolta över. gör vårdens medarbetare ovärderliga insatser och vårdens medicinska kvalitet är i världsklass. Avancerade och kraftfulla läkemedel tas fram genom svensk forskning och innovation. finns det omfattande och allvarliga problem. Vårdköerna har fördubblats . Vårdens kvalitet varierar. Kompetensbristen är fortsatt stor. Många vårdanställda vittnar om pressade arbetsvillkor. På står vården inför nya utmaningar. Både andelen äldre och andelen yngre i ökar. Eftersom det redan råder brist på personal i välfärden kan inte hela behovet lösas med ökade resurser. Det finns också stora möjligheter till effektiviseringar, inte minst genom ny teknik och digitalisering. Mer resurser kommer ändå krävas till sjukvård och omsorg. Därför behövs generella förstärkningar av välfärden i både kommuner och regioner. Sjukvård ska ges i rätt tid och på rätt plats och hålla hög kvalitet. Alla har rätt till likvärdig vård, oavsett var i landet man bor. Patienten och patientsäkerheten ska sättas främst. Kontinuiteten i kontakter mellan patient och vårdens medarbetare måste bli bättre. Hälso- och sjukvården behöver en mångfald av utförare som kan bidra till att stärka kvalitet och utveckling av olika vårdverksamheter. Alla ska kunna välja vård utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Rätten att själv få välja var och hur man tar del av vård och omsorg är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Välfärden finns till för medborgarna och medborgarna har rätt att påverka dess utformning. Därför måste möjligheten att välja, och välja bort, värnas. utgångspunkt är att hälso- och sjukvården ska präglas av hög kvalitet och tillgänglighet för alla. Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat men brister i tillgänglighet. I takt med att vi lever och kan behandla allt fler sjukdomar förändras kraven på hälso- och sjukvården. Tyvärr har utvecklingen gått åt fel håll, med växande köer och försämrad tillgänglighet. vill vända utvecklingen. Vi vill utveckla primärvården, stärka vårdkedjan för de mest sjuka som ofta är äldre, multisjuka och kroniker och därtill öka patientsäkerheten genom att koncentrera den högspecialiserade vården och genomföra insatser mot psykisk ohälsa. Men vår mest akuta uppgift är att genomföra reformer som kortar patienternas väntetider. När Alliansen tog initiativet till att korta de från Socialdemokraterna ärvda sjukvårdsköerna var det hisnande 130 000 patienter som hade väntat på vård. Ett metodiskt arbete och ett införande av kömiljarden resulterade i mer än en halvering och stod 52 000 människor i kö. Detta var fortfarande alldeles för många och Alliansen var på intet sätt färdig med sitt arbete. Statsminister inledde sin förra regeringsperiod med att ta bort kömiljarden och arbetet med att minska sjukvårdsköerna upphörde. Mindre än var vi tillbaka på nivåer med nästan 100 000 människor i kö. Att korta vårdköerna är för av hög prioritet och en anständighetsfråga. Ett första steg var den nya och uppdaterade kömiljard som fattade beslut om i och med och budget . Den ska omfatta diagnostik, återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos kroniskt och långvarigt sjuka. Den grundläggande principen är dock densamma: Regioner ska få tydliga morötter för att korta köerna. Detta är väl beprövad politik som har kortat vårdköerna förut och kan göra det igen. Varje skattekrona ska ge så mycket välfärd som möjligt. Därför bör effektiviteten, produktiviteten och fördelningen av resurser i svensk sjukvård förbättras. Exempelvis bör den nära vården med primärvården som bas byggas ut. har fjärde högst sjukvårdskostnader i förhållande till bnp i och det måste säkerställas att resurserna i högre grad når patienterna på bästa sätt. 4.3.2 Höj kvaliteten i svensk sjukvård Det finns mycket inom svensk hälso- och sjukvård som fungerar väldigt bra. gör tusentals läkare, sjuksköterskor och andra medarbetare ovärderliga insatser, och vår medicinska kvalitet är hög jämfört med andra länder. Avancerade läkemedel tas fram genom svensk forskning. Det är dock ingen anledning till att slå sig till ro, utan kvaliteten bör fortsätta höjas. behöver ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Patienten ska sättas allra främst. I den här budgeten avsätter en dubblerad satsning på barncancervården samt avsedda för att korta köerna i cancervården och för att ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Behandling av cancer skiljer sig åt mellan vuxna och barn. Därför vill vi genomföra en långsiktig särskilt riktad statlig satsning gällande barncancerforskning. En väl fungerande barncancervård är beroende av att lösa den akuta bristen på sjuksköterskor och på att många barnonkologer går i pension. Därför behöver möjligheterna för att inrätta en specialistutbildning inom barncancervård ses över. vill säkerställa att alla barncancerpatienter får en rehabiliteringsplan utifrån patientens behov och förutsättningar. Särskilt prioriterat är också det psykosociala stödet. När ett barn drabbas av cancer drabbas en hel familj. Inte sällan mår syskon dåligt och de glöms ofta bort. Vårdnadshavarna behöver psykosocialt stöd – både behandlingen pågår och efteråt både när behandlingen har varit framgångsrik och när det otänkbara händer. Rehabilitering under och efter avslutad cancerbehandling är för en barncancerpatient helt avgörande för att kunna återgå så nära som möjligt till det som var ens tidigare livssituation. Det är centralt att resurser sätts in redan vid första symptom på cancersjukdom. Kvalificerad eftervård och rehabilitering ska utvecklas för cancerpatienter efter att ordinarie behandling är slutförd. Många cancerpatienter kommer att leva med kronisk cancer. För dem är en sammanhållen vård med tillgång till psykosocialt stöd det som avgör om man kan undvika att drabbas av psykisk ohälsa i samband med cancersjukdom. Inte minst måste övergången mellan barncancervård och vuxenvård förbättras. blir övergången abrupt och en rad olika delar måste förändras. Här faller patienter mellan stolar och det saknas ett stöd i en redan svår och utsatt situation. vill införa en vårdgaranti för cancerpatienter. En hel del cancerdiagnoser är aggressiva sjukdomstillstånd som kräver behandling tidigt för att inte förvärras eller i värsta fall leda till döden. Därtill finns det en hel del cancerdiagnoser som är osäkra och där varje ytterligare fördröjning mellan ställd diagnos och påbörjad behandling innebär ökade risker för den enskilde patienten. Vårdgarantins nuvarande 90 dagars tidsgräns för första besök respektive behandling inom specialistvården räcker inte till. Vårdgarantin ska knytas till de standardiserade vårdförlopp som tagits fram och kontinuerligt utvecklas inom cancervården. Till vårdgarantin för cancerpatienter knyts därför specifika resurser inom ramen för de tre kömiljarder som vi föreslår ska ingå i helheten för att korta de samlade vårdköerna. Dagens vårdkedja mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård håller inte ihop. Fler nyförlösta måste återinskrivas akut, andelen förlossningsskador ökar och en större andel barn mår sämre efter förlossningen. uppger de flesta regioner att tillgången på barnmorskor är otillräcklig. Ingen ska behöva känna sig otrygg eller osäker i mötet med mödravården eller förlossningsvården. Kvinnor som är gravida och deras partner ska få en fullständig bild av vårdförloppet. Möjligheten att själv kunna välja vårdgivare är viktig och att förlossningsvården finns tillgänglig inom rimligt reseavstånd. 4.4 Ett säkert i en orolig värld En av statens grundläggande uppgifter är att säkra vår frihet, vår demokrati och vår territoriella integritet. Det behövs en tydlig svensk idé inte bara om hur världen borde se ut – fredlig, fylld av dialog, samverkan och jämställdhet – utan också om hur vi kan nå dit med daglig, praktisk handling. För att , som ett litet land, ska kunna göra skillnad och vara trovärdigt måste vi välja våra utrikespolitiska arenor och prioriteringar med stor omsorg. Vår utrikespolitik ska främja svenska intressen, svensk säkerhet och handel, men också bidra till fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Det uppnås genom diplomati i form av förhandlingar, koalitionsbyggande, konfliktlösning, konfliktförebyggande och främjandeinsatser. I av ökad globalisering ska vi värna den regelbaserade världsordningen, den globala frihandeln samt ordning och reda i världens migrationsflöden och att en rättssäker asylpolitik upprätthålls. Dagens biståndspolitik tillkom i då världen såg dramatiskt annorlunda ut mot , och måste därför moderniseras med tydligt resultatfokus. Det behövs en starkare koppling mellan målet för svensk utrikespolitik, biståndspolitiken och fördelningen av biståndet samt en större samstämmighet mellan biståndet och vår säkerhetspolitik, internationella insatser och fredsförebyggande arbete. Svensk säkerhet, handel och våra liberala demokratiska värderingar är nära kopplade till vårt medlemskap i . I och med eurokrisen, brexit, populistpartiers framgångar, ökad migration och externa påverkansoperationer är EU-samarbetet satt under press. Makten inom EU ska fortsatt utgå från medlemsstaterna. Men behöver ett EU som klarar av att hantera gemensamma europeiska frågor som ökad trygghet, klimatfrågan och en kontrollerad och förutsägbar invandringspolitik. Därför ska vara en aktiv, pådrivande och konstruktiv kraft i EU. EU-samarbetets legitimitet bygger på att EU är relevant och bidrar med lösningar på viktiga frågor för medlemsstaterna och deras medborgare. polis- och säkerhetssamarbete ska stärkas, ges nya befogenheter och större resurser. vill bygga ut effektiva handel med utsläppsrätter. måste också elektrifieras och då krävs mer förnybar energi och mer kärnkraft. vill att det gemensamma gränsskyddet ska stärkas och att asyl prövas direkt vid den yttre gränsen. byggs starkt av arbete, entreprenörskap, forskning och innovation, inte av nya europeiska skatter eller omfördelning av bidrag mellan medlemsländerna. Vi moderater säger nej till att flytta makt över arbetsmarknad och välfärd från till . Stora och snabba förändringar sker i det globala säkerhetspolitiska läget. Digital desinformation och cyberattacker – mot infrastruktur, institutioner, företag och privatpersoner – är en del av det nya normalläget och utgör ett hot mot vårt samhälle. Säkerhetssituationen i vårt närområde har försämrats . bedriver såväl hybridkigföring som konventionell krigföring gentemot länder i vår absoluta närhet. Den ryska aggressionen mot visar att inte väjer för att använda militära medel och utmanar den etablerade säkerhetsordningen i . militära förmåga ökar kontinuerligt och landet stärker sin förmåga att genomföra storskaliga operationer. har växande internationella säkerhetspolitiska och ekonomiska ambitioner som påverkar svenska och europeiska intressen och skapar potentiella konflikter. har intresse för att försvara den liberala världsordning man en gång var med och skapade minskat. I visar instabilitet och inbördeskrig inga tecken på att avta, med stora konsekvenser för regionen men också för . Klimatförändringar kommer att bidra till ökad migration. Det förändrade säkerhetsläget måste få konsekvenser för svensk försvars-, säkerhets-, utrikes- och handelspolitik. Säkerhet bygger vi tillsammans med andra. Det sker inom EU, i allt högre utsträckning tillsammans med Nato – där vill att ska bli fullvärdig medlem – och även multilateralt inom FN, WTO och andra organisationer. Vi bygger också vår säkerhet bilateralt, där har en rad viktiga bilaterala samarbetsavtal på plats och där samarbetet med är det mest långtgående. De bilaterala samarbetena utan försvarsgarantier kan dock aldrig ersätta ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap. Men det grundläggande ansvaret för vår säkerhet är vårt eget. Vår nationella självständighet vilar ytterst på vår förmåga att försvara oss. av nedrustning måste svensk försvarskapacitet stärkas och våra militära förmågor rustas upp. och tog ett viktigt första steg i och med budgeten . Att ha god beredskap handlar också om förmåga att hantera civila kriser och naturkatastrofer. Att ska vara ett säkert land för företagande och handel, datalagring och innovation är likaså en del av vår nationella säkerhet. Det högteknologiska samhällets ökade digitalisering innebär en ökad sårbarhet, som medför att vi måste ta höjd för ökad förmåga att stå emot cyberangrepp, cyberstölder och påverkansoperationer. Om ska vara framgångsrikt i den digitala eran, så måste cybersäkerhet och informationssäkerhet tas på största allvar. utsätts för påverkanskampanjer och cyberhot. Därtill ökar underrättelsehotet mot och den samlade hotbilden mot vårt land är mer allvarlig än på mycket . I en orolig omvärld krävs att vår försvarsförmåga ökar vilket också kräver ökade resurser till försvaret, såväl det militära som det civila. vill därför att anslagen till försvaret ökar för att uppgå till av bnp. 4.4.1 Ett starkare svenskt försvar Det globala säkerhetsläget präglas av instabilitet och oförutsägbarhet. I närområde pågår fortfarande ett krig i . Försvarsberedningen konstaterar att militärstrategiska läge har försämrats som ett resultat av den politiska utvecklingen i och av att den ryska militära förmågan har ökat. Det finns även en rad osäkerheter i den globala utvecklingen som påverkar säkerhet. kommer med största sannolikhet behöva fokusera mer på utvecklingen i och ökade makt. För del innebär det att de europeiska länderna i ökad utsträckning måste ta större ansvar för vår egen säkerhet. Flertalet länder i har också börjat öka sina försvarsansträngningar. Det gäller särskilt länderna i norra . EU-samarbetet på försvarsområdet har börjat fördjupas, men kommer inte kunna ersätta Nato. Något som heller inte är önskvärt. I södra grannskap är situationen fortsatt mycket orolig och sönderfallet i ett flertal stater i och skapar stora interna problem som även spiller över på i form av flyktingströmmar och terrorism. Kärnvapenhotet är mer aktuellt nu i ljuset av rysk upprustning och det faktum att flera centrala avtal för rustningskontroll riskerar att falla. I ljuset av denna utveckling måste samlade totalförsvar, det vill säga både det militära och det civila försvaret, stärkas. Krigsförbandens operativa förmåga måste öka och det kräver förstärkningar över hela linjen. Det finns stora brister i det svenska försvaret som måste åtgärdas, och på måste vi kunna möta den ökade förmåga vi ser i vår omvärld. Tack vare att och budget antogs av har förstärkningen av försvar kunnat fortsätta med bara ett mindre hack i utvecklingen. Detta trots Socialdemokraternas oförmåga att ge långsiktiga besked om försvarsekonomin samt den utdragna regeringsbildningsprocessen. De farhågor som Försvarsmakten lyfte om att myndigheten skulle behöva göra omfattade neddragningar och omplanering i verksamheten blev därmed inte verklighet. Syftet med tillskotten i och budget, vilken angav resursökningar –2021, var att ge Försvarsmakten verktyg att genomföra inriktningen i det innevarande försvarsbeslutet vilket gäller åren 2016–2020. Det handlar ytterst om att kunna fullt ut bemanna och utrusta dagens krigsorganisation. Vi var även tydliga med att Försvarsmakten skulle åtgärda de brister i investeringsplanen som och Statskontoret pekat på. De resursökningar som angavs i och budget antogs sedermera även av den inkommande regeringen och ligger som grund för resurstillskott fram till och med . Försvarsmakten redovisade en ny investeringsplan och de åtgärder myndigheten vidtagit för att komma till rätta med överplanering och andra strukturella problem i ekonomistyrningen. Arbetet med att komma till rätta med de bristerna måste fortsätta framöver. redovisade Försvarsberedningen sin slutrapport. Tyvärr kunde inte Socialdemokraterna ställa sig bakom den ekonomiska ram som varit beredningens utgångspunkt under hela arbetet med slutrapporten. Socialdemokraternas agerande gjorde att beredningen sprack. Vi moderater ansåg att Försvarsberedningens förslag inklusive den beräknade kostnaden utgör en helhet, vilken vi står bakom. När regeringspartierna avsåg att friskriva sig från den ekonomiska beräkningen valde och de övriga borgerliga partierna att inte underteckna slutrapporten. Försvarsberedningens förslag innebär i princip en nära 50-procentig ökning av försvarsanslaget fram . Att kunna omsätta den ökningen av resurser i motsvarande ökning i försvarsförmåga kommer att innebära stora utmaningar. Därför måste fungerande styrning, processer och uppföljning vara en viktig prioritering framöver. Den självständiga myndighet som Försvarsberedningen föreslår för att granska, utvärdera och följa upp verksamheten i totalförsvaret kommer ha en viktig roll i detta. Skattebetalarnas pengar ska värnas. Det är av största vikt att Försvarsberedningens förslag genomförs i sin helhet. I denna budgetmotion tillför ytterligare resurser, utöver de tillskott som regeringen redovisat i budgetpropositionen för . Tillskottet är i linje med Försvarsmaktens budgetunderlag som sedan växlas upp utifrån den bana som Försvarsberedningen har lagt fast . Detta för att stärka arbetet med att skapa ett fungerande totalförsvar i en allt mer osäker tid. När Försvarsberedningens förslag genomförs är det dessutom viktigt att de resurstillskott som görs är tillräckliga och tar hänsyn till den ekonomiska utvecklingen, för att få den krigsorganisation som behöver på plats. Det ställer också krav på Försvarsmakten att den kan använda de ökade resurserna på ett effektivt sätt. Erfarenheterna från tsunamikatastrofen, Västmanlandsbränderna, Transportstyrelsen och skogsbränderna visar på tydliga behov av att stärka civila beredskap och öka krishanteringsförmågan. Ett flertal statliga utredningar har angett vad som behöver göras. måste vi ta tag i bristerna. Det handlar inte bara om att tillföra nödvändiga resurser. Det handlar också om att klargöra vilka uppgifter och vilket ansvar olika aktörer har; ledning och organisation måste fungera. Rätt resurser ska finnas på rätt plats. Lagar och regler ska utformas så att krissituationer kan hanteras utan dröjsmål. Civilsamhällets kraft och frivilliga insatser ska tas tillvara på bästa sätt. Vi måste förebygga kriser – och vara väl förberedda när krisen ändå slår till. Förra årets bränder och torka visar på vikten av att bygga upp den civila beredskapen, exempelvis vad gäller den svenska tillgången till brandflyg. ska hålla ihop både geografiskt och över generationer. Oavsett var man bor eller var i livet man befinner sig ska man ha makten över sin livssituation och förutsättningar att forma sin tillvaro. Den som är ny i måste ges möjligheten att skaffa sig ett jobb, bli en del av samhället och bidra till det gemensamma. De som varit med och byggt – landets pensionärer – måste känna att deras ansträngningar har lönat sig efter ett långt arbetsliv. Det är en fråga om rättvisa. Och de som lever sina liv utanför storstäderna måste ges förutsättningar att fortsätta göra det – det är helt avgörande för att vårt land ska hålla ihop. vill att ska vara ett land där integrationen i stället för att – som – vara ett problem bidrar till att lösa problem. Där förutsättningar ges för alla att göra sin livsresa. Med egen ansträngning ska den som kommer till kunna gå från nyanländ till nyanställd och slutligen bli ny medborgare. Det handlar om arbete, utbildning och att behärska svenska språket. Men det handlar lika mycket om jämställdhet, individuella fri- och rättigheter och delaktighet i det svenska samhället. Det här är vad vi bör förvänta oss av alla människor som bor i , och det svenska medborgarskapet måste bygga på denna grund. ska vara ett öppet land mot omvärlden. Hit har människor kommit i generationer för att arbeta och bidra till vårt samhälle. har också tagit ett stort ansvar för människor på flykt. Det ska vi vara stolta över. Men att bejaka öppenhet mot omvärlden är inte detsamma som oreglerad invandring. Att ha en rättssäker och reglerad invandring innebär att ett nej ska vara ett nej. Lika viktigt är att ett ja ska vara ett ja – det ska bära löfte om en riktig möjlighet att bygga sin framtid i vårt land. misslyckas i båda delar. Det är allvarligt. Följden av detta misslyckande är ett växande utanförskap. Personer som vistas i utan tillstånd fortsätter sina liv i skuggsamhällen, medan de som har rätt att stanna löper stor risk att fastna i bidragsberoende på en allt mer tudelad arbetsmarknad. Att lösa integrationsproblemen kommer inte att vara lätt, och det kommer att ta tid. Men det är inte omöjligt. är det enda partiet som har en sammanhållen integrationspolitik. Vi kommer göra allt för ett samhälle där var och en får möjlighet att växa av egen kraft, men där vi också möjliggör för fler människor att bidra. 5.1.1 En långsiktigt hållbar migration Vi har varit ett av de länder i EU som har haft högst mottagande av asylsökande i relation till folkmängd. har tagit emot 320 000 asylsökande. Vi hör fortsatt till de EU-länder som tar emot flest asylsökande ställt mot folkmängd. var vi på sjätte plats i EU, i förhållande till folkmängden, och på sjunde plats. Migrationspolitiken måste utformas med hänsyn till det stora flyktingmottagande vi haft och de omfattande integrationsproblem vi har. Därför behöver ta emot färre asylsökande och ha en permanent skärpt lagstiftning. Lagar och regler ska vara utformade på ett sätt som ligger i linje med andra länder i vår närhet. Vårt asylsystem ska vara rättssäkert och förutsägbart. En ny permanent skärpt migrationslagstiftning bör arbetas fram genom den breda parlamentariska utredningen, som tar ett helhetsgrepp på migrationspolitiken i . Tills ny lagstiftning finns på plats bör den tillfälliga lagen förlängas. De stora farhågor som framförts av flera av remissinstanserna med anledning av förlängningen av den tillfälliga lagen tar vi på stort allvar. Många betonar vikten av ett sammanhållet system fritt från särlösningar och med noggranna konsekvensanalyser. Vi är också oroade över att regeringen i samband med att den tillfälliga lagen förlängdes gjort regelverket kring anhöriginvandring mer generöst. Att den som nekas uppehållstillstånd återvänder till sitt hemland är viktigt för att upprätthålla en reglerad invandring. Hur många människor som vistas i landet utan tillstånd är svårt att bedöma.