mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:100 ekonomiska vårproposition godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 1 För ett välmående 1.1 Sammanställning nya reformer och finansiering 2.1 Satsning mot psykisk ohälsa 2.1.1 En långsiktig nationell strategi för arbetet med psykisk ohälsa 2.1.2 Särskilda åtgärder för tidiga insatser inom hälso- och sjukvården 2.1.4 Sjukskrivning på grund av psykisk ohälsa 2.1.5 Förebyggande insatser för att förbättra arbetsmiljön inom offentlig sektor 2.1.6 Insatser för socialsekreterare 2.3 Generella satsningar kommunsektorn 2.5 Landsbygdspott (underhåll vägnätet) 2.6 Projektering av Östlig förbindelse 2.7 Nej till höjd kemikalieskatt 2.8 Fortsatt nej till flygskatt 2.9 Nej till sänkning av anslaget till Formas 2.10 Nej till minskade internationella klimatinvesteringar 2.11 Nej till sänkt stöd för laddinfrastruktur 2.12 Nej till ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion 2.13 Avtrappad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet 3.1 Nej till slopad värnskatt 3.2 Nej till vissa momsnedsättningar 3.3 Nej till sänkta arbetsgivaravgifter 3.5 En välavvägd miljöpolitik 3.7 Nej till fler nystartsjobb 3.9 Fri entré på vissa museer 3.11 Delegationen mot segregation 4 Hälso- och sjukvård 4.1 Tillgänglighet – ett akut problem 4.2 Patienträttsgaranti – för ett utan vårdköer 4.3 Stärk patientens rättsliga ställning 4.4 Patientansvarig läkare – på riktigt 4.5 Nationella flödesprogram för barn- och ungdomspsykiatrin 4.6 Stärk förlossningsvården och barnsjukvården 4.7 Kostnadsfri slutenvård för patienter 4.8 Tandvård – sänkt högkostnadsskydd 4.9 Tandvårdsbidrag – ökat stöd till ålderspensionärer 4.10 Höjt glasögonbidrag för barn och ungdomar 4.11 Utöka antalet screeningprogram 4.12.1 Sjukvårds- och omsorgspersonalens arbetsmiljö 4.12.2 Större inflytande över schemat 4.12.4 Personalens säkerhet – inrätta säkerhetsklassade vårdplatser 4.13 Utveckla ett nytt nationellt it-stöd och patientinformation 4.14 Inrätta ett nationellt vårdgarantikansli och vårdplatskoordinatorer 4.15 Statlig styrning och nationell samordning av sjukvården 4.16 Medborgarskapets betydelse för vård i 4.16.1 Obligatorisk hälsokontroll av nyanlända 4.17 Nationella riktlinjer för ersättning anhörigstöd och funktionshjälpmedel 4.17.1 Återställa assistansersättning och LSS – modernisera lagen 4.17.2 Likvärdighet i beviljandet av ledsagarservice 4.18 Vård och omsorg av äldre 4.18.2 Främja snabbspår för att minska belastningen på akuten 4.18.5 Social samvaro på ålderns höst 4.18.7 Arbetsvillkor inom äldreomsorgen 5 Trygghet, lag och ordning 5.1 En effektiv och resursstark poliskår 5.1.2 Kontinuerlig översyn, utbildning och anställning av poliser 5.1.3 Ett mer attraktivt yrke 5.3.1 Fler anstalts- och häktesplatser 5.5.1 Upprätta lag och ordning i socialt utsatta områden 5.5.2 Återinförandet av beredskapspolisen 5.6 Bredare användning av trygghetsskapande kamerabevakning 6 Migration och flyktinghjälp 6.1 En humanistisk och hållbar flyktingpolitik 6.1.1 Hjälp tidigt och nära 6.1.2 Fler och snabba avslag på nya asylansökningar 6.1.3 Kvotflyktingar och ordnad vidarebosättning 6.2 En rättssäker och sammanhållen asylprocess 6.2.1 Tydliga regler och fungerande kontrollsystem 6.2.3 Högre krav på styrkt identitet 6.2.4 Översyn av ersättningar till asylsökande 6.2.5 Bättre bosättning av asylsökande – EBO rivs upp 6.2.7 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 6.2.8 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 6.2.9 Asylboenden i regi 6.2.11 Skydd för minoriteter 6.4 Krafttag mot illegala migranter 6.4.3 Ingen möjlighet att söka asyl igen 6.4.4 Kartläggning av skuggsamhället 6.4.5 Starkare internationella påtryckningar för utvisningar 6.5.2 Fler DNA-tester för att styrka släktskap 6.5.3 Tillfälliga uppehållstillstånd huvudregeln 6.5.4 Förbättrad möjlighet till återkallande av uppehållstillstånd 6.6.1 Kompetens och utbildning i fokus 6.7 Fri rörlighet inom EES 7.1 Bistånd som gör nytta – med de mest utsatta i fokus 8 Försvar och säkerhet 8.1 Försvarsmaktens materiel och övningar 8.2 Utbildning av värnpliktiga och officerare 8.3 Totalförsvaret och MSB 9 Skola och utbildning 9.1 Reformera skolan och möjliggör höjning av skolresultaten 9.2 Insatser för personal inom förskola och skola 9.3 Barns lärande på förskolan 9.4 Förberedelseskola och hantering av hedersproblematik 9.5 Ordning och reda i klassrummen – med läraren som auktoritet 9.7.1 Tvåårigt gymnasium och återinförande av ämnesbetyg 9.8.1 Ökad samhällsrelevans för yrkeshögskola och högre utbildning 9.8.2 Ekonomiska incitament till studier 9.8.4 Översyn av lärarutbildningar 9.9.1 Kvalitet och prioriteringar 10.1.1 Höj taket för ersättning vid arbetslöshet 10.1.2 Inrätta en obligatorisk, skattefinansierad och allmän arbetslöshetsförsäkring 10.2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 10.2.2 Rehabilitering före utförsäkring – kompetensfokus vid dag 180 10.2.3 Sjukersättning – höjd garantinivå och förenklat regelverk 10.2.4 Höjt bostadstillägg för personer med sjukersättning 10.2.5 Bibehållen ersättning vid återgång till arbete 10.2.6 Merkostnadsersättning och handikappersättning 10.3.2 Dubbeldagar – från 30 till 60 10.3.4 Rätt till tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården 10.6 Barnpension och efterlevandestöd 10.7 Bidrag till förstföderskor 10.8 Koppla välfärd till medborgarskap 10.10 Stärkt ekonomi för pensionärer 10.10.1 Behåll nuvarande pensionsålder 10.10.2 Höjt bostadsbidrag och garantipension för fattiga äldre 10.10.3 Avskaffad och därtill sänkt pensionärsskatt 10.10.4 Förhöjt jobbskatteavdrag för äldre 11 Jobb och tillväxt 11.1 i dess nuvarande form 11.3 Lagen om anställningsskydd – utöka undantagen i turordningsreglerna 11.4 Personer med funktionsvariation som medför nedsatt arbetsförmåga 11.5 och matchningen på arbetsmarknaden 11.6 Stimulera privata investeringar i småföretag 11.7 Sänkta arbetsgivaravgifter för upp till tre anställda 11.8 Slopat sjuklöneansvar för småföretagare 11.9 Avskaffad särskild löneskatt för äldre 11.11 ROT-avdrag för hemlarm 11.12.1 Avskaffa delade turer 12 Bostad och infrastruktur 12.1.1 Framförhållning i bostadspolitiken 12.1.3 Integration på bostadsområdet 12.1.4 Ökad trygghet i förorterna 12.1.5 Regional bostadsplanering och investeringsbidrag för äldrebostäder 12.1.6 Ökad konkurrens och finansiering av bostäder 12.2.1 En järnväg som inte spårar ur 12.2.4 Med flyget lyfter 12.2.5 Investeringsstöd till flygplatser 12.2.6 Ökad säkerhet inom flyget 12.2.7 Den rätta vägen 12.2.8 Stärk den svenska åkerinäringen 12.2.9 Ny specialenhet för kontroll av yrkesmässig trafik 12.2.11 Nej till kilometerskatt/ekoskatt 12.2.12 Satsning på sjöfarten 12.2.13 Tonnage/”blå skatt” 12.2.14 Investeringsbidrag för säkra hamnar 12.2.15 Farledsfördjupningar i och hamn 13 Energi och miljö 13.1 En nationell och global miljöpolitik 13.2 Besparingar på miljöområdet 13.3 En balanserad klimatpolitik 13.5 Forskning och utveckling 13.6 Insatser för marin miljö och arbete mot plast i haven 13.7 Sanering av förorenad mark 13.8 Ansvarsfull politik för skog 13.11 Krisberedskap för areella näringar 13.12 Avskaffa bonus–malus 14 Kultur och sammanhållning 14.1 Ett som håller samman 14.3 Social tillit – grund för sammanhållning 14.4 Hela – kulturell sammanhållning 14.5 Närmiljö och medborgarförklaring 14.6 – vår plats på jorden 14.7 Kultur, medier, trossamfund och fritid 14.8 Flytt av folkbildningsanslagen 14.9 Kyrkoantikvarisk ersättning – ett löfte från stat till kyrka 14.10 Kulturlots och Sverigecenter – länk mellan arv och fritid 14.11 och – för bevarande och främjande av svenskt kulturarv 14.12 Kanon för kunskap 14.13 Dataspel – en ny kulturscen som bidrar till ett starkare kulturliv 14.14 Öppna museer i både stad och land 14.15 En tillgänglig idrottsrörelse – för hälsa och livskvalitet 14.16 Trossamfund och etniska föreningar 14.17 Friluftsliv för folkhälsa och omsorg om arv och miljö 14.18 Tillgängliga språk- och folkminnen 14.19 Kulturell hänsyn i dagens och morgondagens samhällsbyggnad 15.1 Slopad allmän löneavgift för företag med upp till tre anställda 15.2 ROT-avdrag för hemlarm 15.3 Pension och besparing 15.3.1 Återställd beskattning av investeringssparkonto och kapitalförsäkring 15.6 Återställande av vissa momssatser 1 För ett välmående I alternativ till oppositionsvårbudget 2019 går vi fram med tydliga prioriteringar inom välfärdens huvudområden, såsom en god infrastruktur för ett levande inom såväl landsbygd som storstad, en omfattande satsning för att motverka psykisk ohälsa och utbrändhet och därtill tydliga prioriteringar av kriminalvården. Vi motsätter oss förödande skattehöjningar inom flyg- och kemikalieskatten och återställer vissa av regeringen föreslagna besparingar. 1.1 Sammanställning nya reformer och finansiering Nej till slopad värnskatt Nej till vissa momsnedsättningar Nedsättningar arbetsgivaravgifter (egen modell) ”Klimatklivet”, skydd av värdefull natur, nattåg, solceller Nej till fler nystartsjobb Fri entré på vissa museer och Delegationen mot segregation Satsningar mot psykisk ohälsa Generella (och riktade) satsningar kommunsektorn Landsbygdspott (underhåll vägnätet) Stoppad överindexering av bensinskatt Nej till höjd kemikalieskatt Nej till neddragning Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) Nej till neddragning internationella klimatinvesteringar Nej till ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion Avtrappad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet 2.1 Satsning mot psykisk ohälsa Statistik över ohälsotalen i indikerar ett trendbrott avseende psykisk ohälsa. märks en klar ökning av gruppen som känner ett nedsatt psykiskt välbefinnande. Ökningen är som starkast i gruppen 16–och i denna grupp har andelen kvinnor som upplever nedsatt psykiskt välbefinnande nått alarmerande 2018. finns stora mörkertal vad gäller psykisk ohälsa. För att få bukt med detta alltmer allvarliga folkhälsoproblem föreslår ett omfattande åtgärdspaket för att förhindra att det psykiska välmåendet försämras. Vi väljer även att återställa regeringens neddragning av resurser till psykiatrin. Åtgärdspaketet består av följande nedbrutna satsningar: för att utarbeta och verkställa förslag om nationell strategi inom området psykisk ohälsa. för det samlade nationella arbetet med suicidprevention. för ett nationellt forskningsprogram varav 5 miljoner öronmärks till forskning relaterad till suicid och 5 miljoner till forskning relaterad till sjukskrivning kopplad till psykisk ohälsa. för att stärka kunskap om tidiga risktecken vid psykisk ohälsa. Höj stödet till ideella föreningar som arbetar med förebyggande av psykisk ohälsa med . Förebyggande insatser inom kommuner (100 miljoner), regioner (100 miljoner) och (100 miljoner) för en bättre arbetsmiljö. Nej till regeringens besparing med på psykiatrin. Figur 1 visar utvecklingen av nedsatt psykiskt välbefinnande –2018. Ökningar ses inom alla åldersgrupper, men är tydligast bland kvinnor i åldersgruppen 16–. 2.1.1 En långsiktig nationell strategi för arbetet med psykisk ohälsa behöver en samlad och långsiktig plan för att hantera den ökande psykiska ohälsan. Att drabbas av exempelvis utmattningssyndrom kan innebära en tragedi för individen och dennes familj, men även samhället drabbas hårt genom förlorad kompetens och erfarenhet samt minskade skatteintäkter. Dessvärre är risken för återfall dessutom hög, särskilt om individen tvingas tillbaka till arbetet innan hälsan är helt återställd. Enskilda och kortsiktiga satsningar kommer därför aldrig att kunna lösa detta enorma samhällsproblem. I stället föreslår vi en tioårig strategi, i enlighet med vad som läggs fram i slutbetänkandet SOU 2018:90. I slutbetänkandet föreslås likaså ett nationellt mål för strategin och en målstruktur som ska verka sektorsövergripande. Den växande psykiska ohälsan kräver en översyn av det statliga styret och skapar nya strukturer för förståelse och samarbete mellan departement, myndigheter och involverade aktörer. Men att i detta läge, där många varningsklockor ringer för fullt, minska anslagen till psykiatrin är oansvarigt. Ett första steg mot att nå fram till dem som drabbas är att tillsätta ett nationellt råd för arbetet med psykisk hälsa bestående av ansvariga ministrar och representanter från samtliga riksdagspartier, och utöver det representation från profession och annan expertis inom området. Slutresultatet för den nationella strategin bör slutligen formuleras i en proposition som antas av . Forskning är en avgörande faktor för den fortsatta utvecklingen av evidensbaserade metoder inom både hälso- och sjukvård och socialtjänst. Detta är grundläggande för ökad förståelse gällande psykisk ohälsa i relation till livsomständigheter och hur dessa påverkar hälsan. Långsiktighet är lika relevant när det gäller forskning. För att uppnå god kontinuitet och en hållbar kunskapsutveckling, inom området psykisk hälsa, finns behov av ett särskilt forskningsprogram. Ett nationellt forskningsprogram ska likaså fungera som stödjande funktion till den nationella strategin och verka . Delar av forskningsprogrammet ska öronmärkas till forskning kopplad till suicid samt sjukskrivning orsakad av psykisk ohälsa som är ett växande problem . 2.1.2 Särskilda åtgärder för tidiga insatser inom hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvårdens primära ansvar ska vara att förebygga ohälsa och erbjuda en kvalitativ vård för dem som drabbas av sjukdom. Sjukförsäkringen ska i sin tur verka för möjlighet till tillfrisknande och en framtida återgång till arbete. Förutom att sjukskrivningsprocessen måste fungera behöver fokus också lyftas till att handla om varje enskild individs hälsa. hanteras psykisk ohälsa ofta reaktivt snarare än proaktivt. Därför behöver hälso- och sjukvården omstruktureras för att tidigt fånga upp individer som drabbas av psykisk ohälsa och kunna erbjuda adekvata insatser i ett tidigt skede. En av tre i väntrummet på en vårdcentral i lider av någon form av psykisk ohälsa. Trots detta faktum saknas resurser att erbjuda patienter lämplig behandling. För att kunna erbjuda lättare insatser krävs förstärkning av kompetens såsom psykologer, specialistsjuksköterskor i psykiatri, arbetsterapeuter och fysioterapeuter. Bemanningen av vårdcentraler bör utgå från flödesanalyser och därmed vara behovsstyrd. Man bör därför utreda var särskild kompetens, som exempelvis psykologer, gör störst nytta och pröva nya strukturer för omhändertagande i vårdprocessen. Man bör även utreda möjligheten till ett lagstadgat krav på kompetens för att möta patienter med psykisk ohälsa på landets vårdcentraler. Förebyggande och hälsofrämjande insatser är av stor betydelse när det gäller psykisk hälsa och kan effektivt motverka förekomsten av sjukskrivningar. En viktig aspekt är stärkt kunskap om tidiga risktecken, exempelvis sömnsvårigheter och minnesrubbningar. Med ökad medvetenhet hos både allmänhet och vårdpersonal inom den primärvårdande sektorn kan psykisk ohälsa upptäckas på ett tidigt stadium och därmed bli mindre resurskrävande på både individ- och samhällsnivå. För att stärka allmänhetens kunskap kan olika typer av kommunikativa insatser användas. Vi vill därför att får i uppdrag att arbeta fram förslag på riktade utbildningsinsatser för att stärka kunskapen om tidiga risktecken vid psykisk ohälsa. behöver ta krafttag för att motverka självmord. anser att insatserna måste stå i proportion till det faktiska samhälls- och folkhälsoproblem som självmord är. tar ca 1 500 personer sitt liv i . Det innebär att i genomsnitt fyra personer avslutar sitt liv. Cirka 15 000 personer försöker att ta sitt liv och omkring 150 000 har allvarliga självmordstankar. antog en nollvision för suicid. Trots det faktum att nollvisionen antogs har ingen regering hitintills valt att göra seriösa insatser för att minska suicidtalen. För att på riktigt verka för en förändring krävs tydliga åtgärder och en reell politisk vilja. För att nollvisionen inte ska fortsätta vara enbart en vision behöver vi strukturera upp och planera det fortsatta arbetet för att motverka suicid. Det gör vi genom konkreta delmål och resultatuppföljning. behöver likaså tillsätta en nationell samordnare som har ett samlat ansvar för det suicidpreventiva arbetet. I samband med att tog beslut om nollvisionen antogs likaså ett niopunktsprogram för suicidprevention. behöver detta niopunktsprogram revideras och uppdateras. Vi måste likaså se över hur vi bättre kan samordna både vård, uppföljning och krishantering när det gäller suicid. Därför är det aktuellt att se över och pröva en metod med kriscenter som ska vara befintliga på länsnivå. Hos suicidala personer är återfallsrisken märkbart förhöjd efter ett suicidförsök. Därför är det oerhört viktigt att hälso- och sjukvården har tydliga strukturer för att följa upp den här riskgruppen. Det behövs därför riktlinjer och metoder, som ska vara obligatoriska, när det gäller uppföljning av självmordsnära patienter, och dessa riktlinjer ska standardiseras inom svensk hälso- och sjukvård. Uppföljningen ska innebära att varje patient får en adekvat och individanpassad efterföljande vård fr.o.m. utskrivningsdagen. Vi vill även utöka stödet till ideella föreningar som arbetar med suicidprevention och med att förebygga psykisk ohälsa. 2.1.4 Sjukskrivning på grund av psykisk ohälsa Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning och det finns ett stort behov av förstärkning och ökad kompetens inom hela rehabiliteringskedjan. Många upplever sig illa bemötta då deras individuella situation inte passar in i ett stelbent system främst gjort för fysiska diagnoser. Sjukfrånvaron är nästan dubbelt så hög bland kvinnor som bland män. Sjuktalen är särskilt höga inom vård, omsorg och sociala tjänster som sysselsätter många kvinnor. Den vanligaste psykiatriska diagnosen är reaktioner på stress som leder till utbrändhet. Figur 2 Pågående sjukfall per diagnos fördelat på kön Utöver problematiken i sig, att så många i är drabbade av psykisk ohälsa, finns också stora brister i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen kopplat till psykisk ohälsa. Många personer upplever sig inte väl bemötta och har svårt att förstå de beslut om utförsäkring som tas av . Uppenbart är att sjukskrivningsprocessens utformning och det underlag som läkare har att utgå från inte är väl anpassat för de psykiska åkommor som blir allt vanligare. Enligt av arbetsförmåga fungerar utvärderingen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa så pass dåligt att det föreligger en risk att regelverket för sjukförsäkringen inte tillämpas på ett likformigt och rättssäkert sätt. I om försäkringsmedicinskt beslutsstöd framgår att det förekommer alltför stora variationer i hur beslutsstödet tolkas, särskilt i de fall då personen i fråga får flera diagnoser , s.k. samsjuklighet. Detta medför att många individer kommer i kläm och inte behandlas på ett rättssäkert sätt. om individer som upplever sig illa bemötta i sjukskrivningsprocessen är otaliga och människor utförsäkras innan de är redo för arbetslivet. För att komma till rätta med en del av problematiken ska ett läkarutlåtande om en persons arbetsförmåga stärkas med en kompletterande bedömning av en psykolog eller liknande, som har rätt kompetens för att bedöma och bemöta människor med psykisk ohälsa. Utöver detta satsar mer resurser än något annat riksdagsparti på en mer human och hållbar sjukförsäkring, vilket mer utförligt finns beskrivet i kapitlet om ekonomisk trygghet och sjukskrivning. Bland annat ökas resurserna för att stärka kompetensen så att människor med psykisk ohälsa får ett bättre bemötande i rehabiliteringskedjan. För en långsiktig strategi för sjukförsäkringen, som inte ändrar inriktning vid varje politiskt skifte, vill vi även föreslå en parlamentarisk kommitté, där en nationell strategi tas fram för en human och hållbar sjukförsäkring för alla inblandade aktörer. Utöver en fungerande och mer human och hållbar sjukskrivningsprocess, måste det ökande antalet sjukskrivningar i allmänhet och sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa i synnerhet tas på allvar redan i ett tidigt skede och på bästa möjliga sätt förebyggas. Därför menar vi att krafttag också måste tas för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för de mest drabbade yrkesgrupperna. 2.1.5 Förebyggande insatser för att förbättra arbetsmiljön inom offentlig sektor Att sjukskrivningarna ökar kraftigt inom offentlig sektor, särskilt bland kvinnor och särskilt på grund av psykisk ohälsa, är ett problem som måste tas på stort allvar, även om ökningen stannat av något . För det första måste mer forskning på området genomföras för att man ska kunna gå till botten med de bakomliggande orsakerna till problemen, vilket är något vi satsar resurser på inom ramen för vårt förslag om ett nationellt forskningsprogram. Figur 3 Antal sjukskrivningsdagar per sysselsatt – fördelade på sektor För det andra måste beslut tas redan nu som kan påverka arbetsmiljön i positiv riktning. En alltför stor arbetsbörda inom vård och omsorg kombinerat med små möjligheter till karriär, löneutveckling och möjlighet att påverka arbetstider m.m. kan vara faktorer som påverkar. Att just kvinnor drabbas hårdare av utbrändhet än män är också något som måste utredas utifrån perspektivet om kvinnor är mer pressade av faktorer som ligger utanför arbetet såsom ansvar för hem och familj. Möjligheten att kombinera familjeliv med arbetslivet är därför något som också måste tas i beaktande. De mest utsatta yrkesgrupperna inom offentlig sektor ligger på regional och nivå, som naturligtvis har ett ansvar för arbetsmiljön inom berörda yrken. Därför behöver kraven, uppföljningen och incitamenten i fråga om förebyggande hälsoarbete stärkas. En tydlig strategi behövs för att tidigt upptäcka risktecken och tidigt kunna göra insatser som kanske kan vara till hjälp för individen innan sjukskrivning är ett faktum. är kommuner och regioner ofta redan hårt pressade av att få grundläggande vård och omsorg att fungera. Kombinerat med stärkta krav vill därför att staten inför ett stimulansbidrag till kommuner och regioner för att satsa på förebyggande hälsoarbete, där ett särskilt fokus ska ligga på att förebygga psykisk ohälsa och reaktioner kopplade till stress. har också, , förespråkat ökade satsningar på , och med tanke på de stora bristerna som finns inom arbetsmiljön inom offentlig sektor är det särskilt beklagligt att regeringen inte anslår de resurser som efterfrågar. Utöver detta har föreslagit insatser som förbättrar arbetsmiljön för sjukvårdspersonal och personal inom skola och förskola, vilket finns att läsa om i avsnittet om sjukvård och skola. En yrkesgrupp som dock kommit i skymundan i tidigare satsningar är socialsekreterare, som också är en av de yrkesgrupper som har flest sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa. Vi vill därför lyfta fram särskilda satsningar på denna yrkesgrupp. 2.1.6 Insatser för socialsekreterare Socialsekreterare är en av yrkesgrupperna med flest sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa. En orimligt hög arbetsbelastning och stor personalomsättning har varit överhängande problem inom . Enligt en rapport om socialsekreterarnas arbetsmiljö från har förändringar skett inom den kommunala omsorgen, som inneburit att ansvaret för resultat, ansvar och målstyrning har decentraliserats och utsatts för en ständig rationalisering. Omvandlingen har fört med sig ökade arbetskrav, och kombinationen av hög arbetsbelastning och otillräckliga resurser har i sin tur gjort det svårt att utföra arbetet på ett tillfredsställande sätt. Att stress hänger ihop med hur arbetet är organiserat är väl belagt inom stress- och arbetslivsforskning. Tidigare studier om arbetsvillkoren inom visar att ansvaret för att hantera obalans mellan krav och resurser har decentraliserats till den enskilde medarbetaren. När resurserna inte matchar de krav som ställs tvingas medarbetarna till strategier som antingen äventyrar deras egen hälsa eller arbetets kvalitet.