ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021747 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av ett treterminssystem i svensk utbildning och tillkännager detta för regeringen. har fått sin första skola med treterminssystem när den amerikanska skolan öppnat i . Det är fullt möjligt för en enskild skola att förlägga läsåret så som de gjort. Detta genom att förskjuta läsårets så mycket som skollagen tillåter. Men en förändring av läsåret från i princip två till tre terminer skulle också ge möjlighet att utöka läsårets timmar och ge svenska elever en utbildningstid i likhet med många andra europeiska länder. konstaterade i sin studie av den svenska skolan att antalet undervisningstimmar är lägre än snittet i . Våra barn och ungdomar får mindre undervisningstid än andra elever och har lägre resultat i PISA-undersökningar. har valt att möta detta genom att räkna med den obligatoriska förskolan från och genom införande av sommarskolor. Men, detta ger inte utrymme för att samlat och ordnat utöka den ämnesundervisning som skulle höja nivån i grund- och gymnasieskolan. Undersökningar visar att en annan förläggning av läsåret förbättrar inlärningen för eleverna. Ett treterminssystem skulle visserligen innebära ett utökat behov av lärartimmar men kunna bidra till att förbättra planeringen av undervisningen under läsåret och därmed förbättra resultaten för eleverna. Ett treterminssystem skulle ge ett kortare sommarlov men ge längre lov för återhämtning vid andra tider . Mot bakgrund av att ett treterminssystem nu införs på en skola bör regeringen stimulera till att fler skolor följer efter som en utredning tillsätts om att införa treterminssystem i hela utbildningskedjan från förskola till universitet och högskolor.
mot · H7021748 · 2019-10-02 00:00:00 — Rätt att återfå medborgarskap även efter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att lägga fram förslag om ändring av medborgarskapslagen och tillkännager detta för regeringen. bör tydligt välkomna tillbaka f d svenska medborgare som förlorat sitt medborgarskap men söker förnya sin relation med vårt land. Skälen till varför man förlorat sitt medborgarskap är många. För vissa gäller att det land där man bor inte tillåter dubbelt medborgarskap, varför man riskerar förlora sitt utländska medborgarskap om man blir svensk medborgare. Flera har fötts utomlands med minst en svensk förälder och har utifrån svensk lagstiftning rätt till svenskt medborgarskap men inte bott i . Om man är svensk medborgare född och bosatt utomlands kan man i vissa fall förlora sitt svenska medborgarskap när man fyller . Det gäller om man är född utanför , aldrig har bott här och inte har varit i ”under förhållanden som visar samhörighet med ”. För att undvika att förlora sitt svenska medborgarskap kan man ansöka om att få behålla det. Det görs efter att man fyllt , men innan man fyller . Enligt behöver man inte göra en sådan ansökan om man ”har bott i eller om man regelbundet har besökt ”. Denna regel medför problem för de personer som identifierar sig som svenskar boendes i ett annat land och inte är medvetna om att de måste ansöka om att behålla medborgarskapet innan de fyller . Att ansöka om medborgarskap efter är en lång och komplicerad process och kräver bland annat stadigvarande bosättning i , något som kan vara svårt att uppfylla för en ung person som under hela sitt liv har bott utomlands. Ett fönster på bara för barn och i annat fall att man bott i landet , som att man invandrat uppfattas av många tidigare medborgare som att bli bjuden med armbågen. borde istället välkomna tidigare medborgare tillbaka till landet. De som är födda som svenska medborgare borde inte förlora sitt medborgarskap utan att man själv vill att det upphör. De som drabbats av den nya ordningen gällande måste återfå rätten till sitt medborgarskap om de så önskar. bör åtgärder vidtas för att göra det lättare att återfå ett förlorat medborgarskap. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021749 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som en förberedelse till kommande utredning öppna för försöksverksamhet med gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. I den sakpolitiska överenskommelsen som slöts mellan Socialdemokraterna, ingår bl.a. att utreda om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska genomföras. Regeringen ska tillsätta en utredning som ska få ett bredare mandat än tidigare utredningar. För att säkerställa ett brett kunskapsunderlag om hur ett system skulle fungera bör en försöksverksamhet inledas. Det kan ske genom att ge småbryggerierna en möjlighet att söka ett tillfälligt tillstånd hos t.ex. kommunerna och därmed får den kommande utredningen möjlighet att kunna följa upp effekterna för näringsverksamhet, för alkoholkonsumtionen och för Systembolaget. Tillstånd kan i detta skede ges till småbryggerier som redan existerar och haft en tillverkning upp till en begränsad volym så som t ex har haft. I grunden bör marknaden för gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker öppnas i så som den gjorts i våra nordiska grannländer. ser försäljningen helt annorlunda ut än före tiden med hemkörning från Systembolaget för att kunna konkurrera med internetförsäljningen. Att i detta läge hävda att fler säljställen skulle leda till ökad konsumtion eller att Systembolaget hotas är ett påstående vars hållbarhet måste testas i verkligheten. har som EU-medlem inte bara kunnat ge tillstånd till gårdsförsäljning utan också utökat den. Även detta talar för möjligheterna för att införa rätt till gårdsförsäljning utan att påverka de EU-rättsliga förutsättningarna.
mot · H7021750 · 2019-10-02 00:00:00 — Åtgärder mot skarv vid våra kuster och sjöar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta adekvata och direkta beslut och åtgärder för att komma till rätta med de problem skarven utgör och tillkännager detta för regeringen. Antalet skarvar längs den svenska kusten har ökat lavinartat och beräknas vara runt 200 000. är andelen skarvar som skjuts få. 2017 beviljade länsstyrelserna omkring 70 skyddsjaktsbeslut och det gällde tillsammans ungefär 7 000 skarvar. Bara kring uppges skarven äta ungefär fisk . En klart större mängd än vad det gotländska trålfisket tar upp när det gäller strömming. Ju mer skarven fortsätter att breda ut sig, så blir också inverkan på fiskenäringen än större. Forskning från SLU har också visat att av de yrkesverksamma insjöfiskarna har rapporterat in skarvskador. Ett särskilt problem med skarven är att den särskilt belastar de kustnära fiskebestånden och därmed ytterligare försvårar för det hållbara yrkesfisket vid östersjökusterna och därmed ytterligare försvårar de lokala näringsutövarnas konkurrenskraft gentemot det storskaliga och ohållbara pelagiska fisket. Det småskaliga och kustnära fisket är en krympande näring som kämpar hårt för sin överlevnad. För levande skärgårdsmiljöer och ett livligare bestånd av bland annat abborre, gös och sill, anser flera experter att skarvbeståndet behöver reduceras till ungefär en tredjedel av dagens nivå. Skarven fortsätter att breda ut sig och äter upp mängder av fisk, vilket driver bort andra naturligt förekommande sjöfåglar. Skarven riskerar rubba hela ekosystemet, påverkar yrkesfisket och påverkar möjligheten att bo och verka i skärgårdsområden. Öar där skarven bosätter sig dör, och träd, vegetation och omkringliggande vatten förstörs. Det finns tydliga bevis på vilken allvarlig skada skarvkolonier gör. EU har i viss mån lättat på reglerna för skyddsjakt, men i grunden är dessa ändringar bara kosmetiska. Länsstyrelser, domstolar och enskilda personer och fastighetsägare avsätter relativt mycket resurser och tid för skyddsjaktsansökningar. så förblir grundproblemet fortfarande olöst. De nationella tolkningarna av EU:s art- och habitatdirektiv är stelbenta och tar inte vara på de möjliga undantag från EU-reglerna som finns. Per Lodenius (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H7021757 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att utreda orsakerna till laxdöden i älv och tillkännager detta för regeringen. älv är största vildlaxälv med vissa år uppåt 100 000 stigande laxar. Laxen är en viktig resurs och förutsättning för bl a fisketurism. Tyvärr, har laxbeståndet i denna och andra laxförande älvar återkommande drabbats av sjukdom och vissa år har mängden död lax varit betydande. Det finns all anledning att oroa sig över beståndets fortlevnad. , , har haft tillfälligt finansierade anslag för att utreda orsakerna till laxdöden och har också samarbetat med finska, inte minst , och andra svenska myndigheter. Trots dessa ansträngningar kvarstår problematiken med sjuka och döda laxar och ovisshet om orsakerna till den. Det står därför klart att arbetet med att klarlägga orsakerna till laxdöden måste intensifieras. En webbaserad och mobilvänlig rapporteringsportal för att erbjuda allmänheten en väg att rapportera fynd har införts och blivit väl använd. Portalen anses av SVA och som ett viktigt instrument för att övervaka hälsoläget. Inom ramen för den fördjupade studien ”Laxdöden i älv 2014–2016” samarbetade myndigheterna med lokala fiskare avseende lokal provtagning av laxfiskarna. Det är möjligt att obducera vild fisk, men SVA saknar statsanslag för detta. Eftersom fisken måste vara relativt nydöd för att undersökningarna ska ge något, är det svårt att genomföra dessa obduktioner, om man inte kan göra det på plats i anslutning till fynden. Staten behöver därför kraftsamla för att ge sina myndigheter i uppdrag att utröna orsakerna till laxdöden. För laxen i älv är ett välfungerande samarbete mellan svenska och finska myndigheter av avgörande betydelse, eftersom laxen förvaltas gemensamt. I den mån resurser för metodutveckling och forskning saknas, måste dessa tillskjutas.
mot · H7021758 · 2019-10-02 00:00:00 — Inför nationella riktlinjer för behandling av fetma ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska sjukvården bör utforma nationella riktlinjer för behandling av övervikt och fetma för att kunna optimera olika behandlingsinsatser och uppföljningen av dessa, och detta tillkännager för regeringen. har länge varit relativt förskonat från den globala fetmaepidemin. Men , då ungefär hälften av alla vuxna svenskar har övervikt eller fetma enligt senaste rapport, påverkas såväl samhället som hälso- och sjukvården. En person med utvecklad svår fetma () löper kraftigt förhöjd risk att drabbas av typ 2-diabetes och hjärt-kärlsjukdomar. Dessutom är risken för ett flertal cancerformer förhöjd liksom dödligheten generellt. För de flesta av fetmans följdsjukdomar finns nationella behandlingsriktlinjer och rekommendationer. Dessa är ämnade att säkerställa evidensbaserad och jämlik vård för alla svenskar. Men för behandling av svår fetma – den ursprungliga orsaken till att många drabbas av dessa följdsjukdomar – finns inga riktlinjer. Kirurgiska ingrepp är inte den enda metoden för att behandla fetma och dess följdsjukdomar – men det är utan tvivel den mest effektiva. Den genomsnittliga viktnedgången efter fetmakirurgi är av den totala kroppsvikten, och för merparten håller den i sig . Trots detta har antalet fetmaoperationer minskat, medan andelen med svår fetma ökar. opereras i endast av dem med ett för sin fetma, och det med stor ojämlikhet vid jämförelse mellan olika delar av landet. Vi kan även se att andelen patienter som själva bekostar sin operation ökar. tvingas ungefär var femte fetmaopererad patient betala för ingreppet själv. Och det är i de landsting eller regioner som på olika sätt har försökt begränsa tillgången till fetmakirurgi som andelen privatfinansierade operationer är som högst. Patienter med fetma bör erbjudas effektiv, evidensbaserad sjukvård. Aktiv överviktsbehandling måste bli en lika naturlig del av hälso- och sjukvården som att stötta patienter med diabetes, hypertoni och kol.
mot · H7021759 · 2019-10-02 00:00:00 — Ta bort gränskontrollerna mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort gränskontrollerna mellan och och tillkännager detta för regeringen. 1954 skapades den nordiska passunionen. Politiker insåg att vi i hade för mycket gemensamt för att inte kunna resa, handla och umgås fritt utan gränskontroller. Med en brexitomröstning bakom oss är det viktigare än någonsin att stå upp mot isolering och för gemenskap över gränser. Men fortsätter upprätthålla gränskontroller mellan och . är ett globalt land, vi exporterar mycket och svenskar rör sig över hela . Vi borde föregå med EU:s bästa exempel, men i stället uppmuntrar gränskontrollerna de krafter i som vill ha isolering och protektionism. Vars och ens möjlighet att flytta efter kärlek, utbildning och jobb har blivit en i det europeiska samarbetet och en naturlig del av livet för flera generationer av svenskar. Det skapar välstånd, och än viktigare: det skapar frihet. För att behålla detta välstånd och denna frihet är det viktigt att hålla det europeiska gränssamarbetet levande och inte nagga det i kanten. Om denna frihet är viktig för så är den ännu viktigare för . är på sina ställen inte mycket bredare än och om det är svårt att sätta ett värde på friheten att korsa gränser så är det mycket enklare att räkna på förlusterna som den stängda gränsen innebär i . Sydsvenska handelskammaren har beräknat att gränskontroller kostar landet , det motsvarar ungefär 6 200 personers årslöner. Om gränskontroller återinfördes i alla EU:s länder så skulle det kosta mellan 150 och 500 miljarder bara för . Det är ungefär lika mycket som statsbudgeten för ett litet europeiskt land – inte undra på att har markerat mot förlängda gränskontroller. För insåg nordiska politiker värdet av nordisk gemenskap utan gränser. När främlingsfientliga krafter kämpar för ett där länder isolerar sig, så är ett tydligt ställningstagande för öppenhet och gemenskap en ödesfråga.
mot · H7021760 · 2019-10-02 00:00:00 — Ekonomiska frizoner för företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner för företag i ett visst antal utpekade områden och tillkännager detta för regeringen. Allt fler upplever ett tudelat där jobb och investeringar koncentreras till de större städerna. Detta ställs i bjärt konstrast till de en gång så framgångsrika och starka industri- och bruksorter som byggde landet. Många av dessa präglas av hög arbetslöshet och bristande framtidstro. Tomma gapande lokaler vittnar om en svunnen framgångsrik era. Denna strukturomvandling gör att många mindre orter och landsbygdskommuner har svårt att leverera den service och den välfärd som medborgarna har rätt till. Företag och arbetstillfällen flyttar från kommunerna och många invånare i arbetsför ålder följer med. Ett vikande befolkningsunderlag leder till minskade skatteintäkter och försämrad service i en allt snabbare takt och nedåtgående spiral. För att fler områden ska ha möjlighet att växa, utvecklas och stå på egna ben behöver vi tänka utanför de givna ramarna. Därför föreslår vi att regeringen ser över möjligheten att inrätta skattefria zoner för företag under ett begränsat antal år. Detta är en metod som är väl beprövad på flera håll – inte minst i europeiska länder som och med positiva resultat – och provas nu även i . I finns 44 områden, så kallade enterprise zones, där både nystartade och befintliga företag lockas att etablera sig genom att slippa betala bolagsskatt . Dessutom får dessa företag tillgång till exempelvis snabbt bredband och enkla planprocesser. Satsningen har dessutom visat sig vara en succé och har både lockat till sig stora privata investeringar och lett till många nya företagsetableringar. Det gör att den brittiska regeringen nu väljer att utöka antalet zoner. I och med att lands- och glesbygd ofta har svårare än städer att locka till sig både kapital och arbetstillfällen, inte minst på grund av konkurrensnackdelar såsom långa avstånd och gleshet, kunde en satsning på så kallade enterprise zones bidra till fler företagsetableringar samt nationellt och kanske till och med internationellt kapital. Detta skulle vara väl värt att testa genom att man och inom ett visst antal utpekade områden kunde inrätta skattefria zoner för företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021762 · 2019-10-02 00:00:00 — Översyn av reseavdraget för att inte missgynna landsbygdens invånare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över avdraget för resor i deklarationen i syfte att inte missgynna de resenärer som saknar tillgång till kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslog i sin budget att beloppsgränsen vid avdrag för resor mellan bostaden och arbets- och utbildningsplatsen höjs . Så som reseavdraget är konstruerat slår det hårt mot de människor som bor på landsbygden och som inte har något annat val än att köra bil till och från sitt arbete. Bor man i en stad eller på en större ort finns det som oftast en utbyggd kollektivtrafik att tillgå, vilket gör att det är lättare att välja bort bilen när avdragsmöjligheterna försämras. Detta är positivt i storstäder då biltrafiken minskar och miljön förbättras. Men befinner man sig exempelvis i områden där man inte har något annat alternativ än bilen, så blir det än mer kostsamt. I skogslänen och andra delar av är avstånden oerhört stora. Människor som bor på gles- och landsbygden får ofta pendla långa sträckor för att komma till och från sina arbetsplatser. Minskade möjligheter till skatteavdrag för bilresor bidrar till ytterligare kostnader för landsbygdens invånare. Det ökar åter klyftan mellan de som bor i staden respektive omlandet och är inte acceptabelt. I och hade man tidigare ett system som liknar det i . Där har man reseavdrag som enbart beror på avståndet mellan hem och arbetsplats. Det har dessutom gjort att fusket i sig i stort har upphört, eftersom den avdragsmodellen är enklare att kontrollera. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021763 · 2019-10-02 00:00:00 — Polisen ska finnas i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen till bör påtala samt följa upp vikten av att prioritera säkerhet i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Om du blir misshandlad, rånad eller utsatt för ett annat grovt brott, så vill du känna att samhället snabbt ställer upp med polisiära resurser. Det är bland annat därför du betalar skatt. Tyvärr ser det inte riktigt ut så i . I inland – närmare bestämt i , , , , och – bor det 30 000 människor. Den geografiska ytan motsvarar dessutom nästan storlek. Trots detta tvingas man dela på en enda polispatrull och nätter. Lokalpolisområde omfattar kommunerna , , , , , , . Det bor 78 000 människor i dessa kommuner och det tar 3:30 att köra bil från norra delen av lokalpolisområdet till den södra delen. På vardagskvällar och nätter finns det normalt en polispatrull i detta område. Man ska ha klart för sig att det är ett tjugotal mil mellan vissa av orterna. Det innebär att det kan ta väldigt, väldigt att nå fram om något inträffar. hade handelsbutiken i ett inbrott och blev av med . Det tog innan polisen kom dit. kan man faktiskt köra bil från till om man skulle vilja det. Det finns många andra fall som är snarlika, inte bara i och utan i hela norra och även på andra ställen i landet. Trots att det i regeringens regleringsbrev tydligt står att trygghet ska finnas i hela landet, så har landsbygden nonchalerats. Dessvärre utan att den socialdemokratiskt styrda regeringen har agerat. Vad händer den dagen en kvinna blir misshandlad av sin fulle och aggressive sambo och närmaste polispatrull är ? Så kan den bistra verkligheten se ut i på landsbygden. Då räcker det inte med ord som låter bra i ett regleringsbrev men helt saknar täckning i den verklighet som människor tyvärr tvingas leva i. Även om ambitionen är att antalet poliser ska öka i landet, så vet vi av erfarenhet att resurserna sällan hamnar på landsbygden. I södra och har polisnärvaron minskat på många ställen. Det leder till att människor har slutat att anmäla brott eftersom det inte kommer någon polis eller för att åklagaren lägger ner utredningen rutinmässigt. , norra och andra gles- och landsbygder är alldeles uppenbart bortprioriterade trots att de som bor i området betalar lika mycket skatt som alla andra. Det är inte rätt och bör ges regeringen till känna.
mot · H7021764 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att få dubbelspår på järnvägen hela sträckan i korridoren ––och tillkännager detta för regeringen. Pendlingen mellan länder i är störst mellan och . Det är drygt 28 000 svenska pendlare som har sin huvudsakliga inkomst i och till det kommer lika många deltidspendlare. I korridoren ––bor 8 miljoner människor. Här finns både näringsliv, arbetsmarknad, kultur och dynamiken i att det är gränsland som ger förutsättningar för ett kapacitetsstarkt och högkvalitativt järnvägsnät. Ett järnvägsnät som binder samman människor och verksamheter och med det skapar en stark och internationellt konkurrenskraftig tillväxtregion. För en hållbar utveckling i en tillväxtregion krävs förutsättningar för att transportera både gods och personer på järnväg. För som ett särskilt handelsberoende land är det nödvändigt att verka för en god internationell tillgänglighet. En mycket stor del av vårt handelsutbyte sker med , och . Nämnda stråk sammanfaller också i stor utsträckning med behoven att bygga ut infrastrukturen för både godstransporter och snabba personresor. Att flytta gods från lastbil till järnväg har stora miljömässiga fördelar och järnvägspendlare minskar miljöpåverkan – men för det krävs järnvägsnät. Det är ett tydligt nationellt/skandinaviskt intresse att verka för en utveckling av denna tillväxtregion bland annat genom samplanering och prioritering över landsgränserna. Ett litet men ändå viktigt steg vore att i olika offentliga sammanhang börja behandla väg- och järnvägskorridoren mellan , och som ett enda sammanhängande, skandinaviskt stråk. Men framför allt behövs en tydlig viljeinriktning och konkreta åtgärder och initiativ från regeringarnas sida för att få till stånd ett samordnat agerande för en utbyggnad speciellt av järnvägssystemet. Ett första steg vore att få till stånd mötesspår för att öka kapaciteten. Norska regeringen har gett det norska i uppdrag att utreda sträckan –med fokus på flaskhalsen i nuvarande sträckning mellan och . Den har även fastställt en tidsplan för utbyggnad till dubbelspår på den norska sidan. Det är viktigt att även den prioriterar frågan om dubbelspår mellan och för att få till stånd korridoren ––. Detta bör ges regeringen till känna.