mot · H702671 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en grundlagsstadgad budgetram om av BNP för utgiftsområde 6 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tillfällig ökning av utgiftsområde 6 om av BNP och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvarets geografiska indelning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv till Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv för det militära försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv för det civila försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvarsledningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en gemensam lägesbild och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella fredsoperationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU-stridsgrupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyanskaffning samt vidmakthållande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt finansierad utveckling samt forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka försvarslogistiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga unga män och kvinnor ska kunna kallas till mönstring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tillfälliga rekryteringskontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den framtida utvecklingen av GSS/T samt GSS/K och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmåner för kontraktsanställd personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om officersutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en ny militärhögskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krigsförbandsövningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda Försvarsmaktens lokalförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivilligorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arméns storlek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arméns strategiska mål och taktiska uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om baseringsorter för armén och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arméns divisioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokalförsvarsförband och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hemvärnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om marinens utformning och storlek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om marinens luftvärnsförmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om marinbaser och förband och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ubåtsjakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om antal stridsflygplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om taktisk datalänk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygvapnets strategiska mål och taktiska uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om upprättandet av ytterligare flygflottiljer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om strategiskt luftvärn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krigsflygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygbasbataljoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stridsledningsbataljoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stridspiloter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om helikopterresurserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om transportflyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolflygplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jordskredssäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilt försvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddsrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civil-militär samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om SOS Alarm och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beredskapslager och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitalt betalningssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykologiskt försvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om cyberförsvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra civilplikten och tillkännager detta för regeringen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att forma en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. skrev under Försvarsberedningens rapport. Efter åratal av neddragningar inom Försvarsmakten finns det nu en politisk enighet om behovet av höjda anslag till myndigheten. ser dock bara Försvarsberedningens förslag som en grund. Genom de förslag som presenteras i denna motion kan Försvarsmakten åter börja rustas till en sådan nivå att den klarar av att försvara hela mot ett väpnat angrepp från en kvalificerad motståndare. Det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde har försämrats ; utvecklingen har varit svårbedömd och snabb. Att avveckla militära förmågor går snabbt. Att återta förlorade förmågor tar däremot och kräver stora resurser. behöver framöver fördela av bruttonationalprodukten. Detta behövs i syfte att finansiera nödvändiga och omfattande satsningar för att åter bygga upp det som avvecklats. Det bör stadgas i grundlagen att anslagen till Försvarsmakten inte får understiga av bruttonationalprodukten i syfte att garantera upprätthållandet av försvarsförmågan. försvar bygger till del på en deklarerad folkvilja att ska vara en självständig och fri nation samt på en försvarsmakt som på ett trovärdigt sätt kan hävda en förmåga att skydda landet genom ett organiserat totalförsvar som inkluderar civila komponenter i samverkan. Totalförsvaret ska både ha en yta som utgörs av skalförsvaret och ett djup som utgörs av invasionsförsvaret. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar av en sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från att angripa . Ett sådant försvar ska också ha en sådan styrka att det kan föra ett uthålligt och strategiskt defensivt försvar av svenskt territorium. En avancerad motståndare som angriper förväntas använda fjärrstridsmedel med god precision, specialförband, cyberförmåga, obemannade system, rymdförmåga och avancerad informationsförmåga som stöd för de stridskrafter, såväl konventionella som okonventionella, som tränger in i riket. Det moderna militära försvaret är därför beroende av både högteknologiska system och folkets samlade försvarsvilja. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. Ytterst kan det komma att avgöras av den enskilde soldatens mod och beslutsamhet. Bara det svenska totalförsvaret kan ytterst säkra frihet. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. Vår dåliga uthållighet i krig är en brist som sänder obehagliga signaler av svaghet till omvärlden. Enligt vår mening bör totalförsvar kunna hantera att försvara uthålligt över , . Vid försvaret av landet så måste stridskrafterna förfoga över moderna system och materiel. Detta är kostsamt, men utan korrekt anpassad och tillräcklig mängd materiel uppnås ingen tröskeleffekt för en potentiell angripare. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Det omedelbara och den nära framtiden, som bör förstås som från nu till , måste därför vara föremål för ständig krigsplanläggning av Försvarsmakten, där faktiska styrkeförhållanden och värsta-fall-scenarier utgör underlag. Det går inte att bortse ifrån hur snabbt bygger upp sin militära förmåga. Det går inte heller att bortse från risken med en kinesisk-rysk militärallians, vilket skulle möjliggöra för att ytterligare stärka sitt västra militärdistrikt. 3.2 Försvarets geografiska indelning Det moderna kriget har ett högt tempo och fjärrbekämpning gör det svårt att säkert flytta de egna stridskrafterna. Ju längre ett krig pågår, desto större är dessutom risken att våra fältförband har bekämpats. Det är då viktigt att planerat och övat för småskaligt lokalt försvar, steget innan det fria kriget. Det är också viktigt för samhällsfunktionerna och folkets basala försörjning att det finns en lokal totalförsvarsorganisation såväl militärt som civilt. Militära och civila befälhavare ska därför finnas på alla nivåer, såväl i hela riket som regionalt och lokalt. Militärregionerna bör även överensstämma med nya totalförsvarsområden för det civila försvaret för att underlätta samverkan mellan Försvarsmakten och civila myndigheter. 4 Direktiv till Försvarsmakten Tilldelad ekonomi kontra militär förmåga kan regleras på två sätt: Alternativ 1: Försvarsanslaget är bestämt och målet, försvarsförmågan, anpassas efter detta. Alternativ 2: Målet, försvarsförmågan, är bestämt och försvarsanslaget anpassas efter detta. I används alternativ 1. anser att alternativ 2 bör tillämpas. I det försämrade säkerhetsläge som råder i bör vi inte tappa militära förmågor i en spariver. Regering och riksdag bör ha ansvaret för anslagstilldelning, större investeringar, sättande av mål för totalförsvaret, beredskapshöjningar och order om att inleda skarpa operationer. Försvarsmakten bör å sin sida ha ansvaret för skapandet av god krigföringsförmåga, militär strategi och taktik samt genomförande av operationer. 4.1 Direktiv för det militära försvaret ska med alla till buds stående medel bevara rikets frihet och självständighet. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra alla former av intrång från främmande stridskrafter. ─ att avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium. ─ att avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium. Detta kräver att Försvarsmakten ska kunna möta militära intrång i hela landet, hejda sådana i flera riktningar samt kunna avgöra i en riktning. ─ att skydda den samhällsviktiga infrastrukturen samt kontrollera och skydda sjö- och luftfart inom svenskt territorium. ─ att skydda svensk resursutvinning i den svenska ekonomiska zonen. ─ att vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser. ─ att frigöra resurser och skapa kvalitativa övningar genom försvarssamarbete i fred med alla nordiska länder. ─ att stödja andra myndigheter i kris och krig. ─ att stödja svensk utrikespolitik vid gemensamma militära missioner utrikes. 4.2 Direktiv för det civila försvaret I det civila försvarets uppdrag ska ingå ─ att värna civilbefolkningen. ─ att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. ─ att stärka Försvarsmaktens förmåga vid mobilisering, väpnat angrepp och krig. ─ att stärka den civila försvarsviljan i fred, kris och krig. Ledningscentraler och andra mål som kan vara värdefulla för en angripare ska ha tillgång till bergrum eller på annat sätt skyddas. Spridning och redundans är kompletterande skyddsmetoder. Strategiskt viktiga strukturer ska omgärdas med sekretess. Den högsta ledningen ska ha en hög beredskap och ska inom ramen för totalförsvaret kontinuerligt öva kris och krig. Att samla mätdata från många sensorer inom försvarsgrenarna möjliggör utnyttjande av gemensamma lägesbilder. Sådana gemensamma lägesbilder ökar möjligheten för försvarssystemen att verka mot fientliga mål. Det är naturligt att fientliga parter vill störa denna möjlighet, vilket ställer höga krav på teknik och noga förberedd taktik. Detta gäller inte minst inom cyberförsvarsområdet. samarbete med har lett till en rad konkreta resultat; bland annat har länderna nu möjlighet att ta del av en gemensam sjölägesbild. Detta har ökat vår förmåga att skydda våra sjöförbindelser. Utöver det har svenska och finska flygstridskrafter verkat integrerat i varandras luftförsvar. Fredsbevarande och fredsskapande operationer kan vara viktiga för att begränsa pågående konflikter och mildra mänskligt lidande. bör fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret framför deltagande i mer omfattande internationella insatser. stödjer dock fortsatt svenskt deltagande i Operation . När totalförsvaret stärkts till en acceptabel nivå, ser positivt på svenskt deltagande i större internationella insatser så länge som insatsen vilar på ett FN-mandat. Vidare bör deltagande i internationella insatser alltid vara frivilligt. har EU snabbinsatsstyrkor i beredskap. Syftet med styrkorna är att EU ska förfoga över ett verktyg att nyttja vid uppkomna konflikter och kriser. motsätter sig militarisering av EU och anser därför att , likt , bör stå utanför systemet med EU-stridsgrupper. 7.1 Nyanskaffning och vidmakthållande De ledande principerna för försvarets materielförsörjning bör vara: ─ att vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel bör väljas före nyanskaffning, om det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav kan uppnås. ─ att forskning och utveckling av krigsmateriel bör ske kontinuerligt för att säkerställa att spetskompetens bibehålls i svensk industri. ─ att nyanskaffning av krigsmateriel i första hand bör riktas till svensk försvarsindustri, i andra hand till leverantörer där svensk försvarsindustri deltar i någon del samt i tredje hand upphandlas på övriga marknaden. 7.2 Statligt finansierad forskning och utveckling Statligt finansierad forskning och utveckling, FoU, är grundläggande för försvarsindustrin och bör koncentreras till områden där svensk industri är framgångsrik. De produkter svensk försvarsindustri har att konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. Det starka intresset i försvarshänseende innebär att avsteg och tillämpning av undantag från grundprinciper om statsstöd är motiverade och måste användas. Förvärv av svensk högteknologisk försvarsmateriel medför en stark ekonomisk återföring i samhällsekonomin. Det sker genom de direkta jobb det ger, genom bieffekter och genom ökade exportmöjligheter. tror på svensk ingenjörskonst och anser att det finns skäl att bättre förvalta den samhällsekonomiska tillgång som svensk försvarsindustri utgör. När stora och tekniktunga affärer görs upp med för oss allmänt viktiga industriländer bör en stat-till-stat-överenskommelse eftersträvas från svensk sida. Dels ger det oss bättre chanser till export, dels kan vi bättre motverka att svensk försvarsteknik lämnar i samband med en större affär. Inom EU gäller försvarsmaterielupphandlingsdirektivet, vilket ställer krav på konkurrensutsättning. I praktiken tillämpas dock sällan direktivet i enlighet med intentionerna runt om i EU. Dessutom anser att Europeiska försvarsbyrån, , politiskt ska ange vilka försvarsindustrier som ska tilldelas riktade forskningspengar och därmed få en bättre chans till överlevnad. Detta är en starkt oroande utveckling och vi bör värdera våra egna marknader innan vi ger upp och låter bestämma framtiden för svensk försvarsindustri. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är precis som i andra länder fortsatt viktiga komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken. Värt att notera är att de svenska försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och varit relativt billiga. En väl fungerande logistikfunktion är helt avgörande för att Försvarsmakten ska kunna verka och ytterst kunna möta ett väpnat angrepp. Såsom Försvarsberedningen anför bör logistikfunktionen i Försvarsmakten stärkas på såväl operativ som taktisk nivå. roll bör ytterligare utredas. Utredningen bör syfta till att effektivisera myndighetens verksamhet, inbegripet huruvida myndighetens verksamhet bör bedrivas som en enskild myndighet eller ej. 8.1 Värnplikt – GSS/P Införandet av ett renodlat frivilligt försvar utan utbildning av värnpliktiga var ett stort misstag. Reformen har inneburit att för få människor kommit att engagera sig aktivt i försvarssektorn, men även att den folkliga förankringen minskat drastiskt gällande försvaret. För att motverka denna följd bör samtliga unga män och kvinnor kunna kallas till mönstring. Då värnpliktsutbildningen återinförs, utgörs armén åter av ett system med fredsorganisation respektive krigsorganisation. För att möta det ökade behovet av personal och för att stimulera lokal rekrytering, bör Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kunna öppna tillfälliga rekryteringskontor, exempelvis i och på . 8.2 Framtiden för GSS/K samt GSS/T Samtliga heltidsanställda soldater och sjömän med anställningsformen GSS/K bör erbjudas tillsvidareanställning. Det finns vissa typer av förband där GSS/K är mer lämpliga än värnpliktsförband och anställningsformen bör därför behållas. Däremot ska inga nya GSS/T-anställningar, det vill säga deltidsanställda soldater och sjömän för tjänstgöring, tecknas. Det innebär att kontrakterad personal med sådan anställningsform behålls tills avtalen löper ut och att GSS/T därmed successivt fasas ut för att ersättas med personal med värnpliktig krigsplacering, GSS/P. I och med värnpliktens återaktivering har det uppstått ett behov av officerare för att kunna utbilda värnpliktiga. Detta är det verkliga nålsögat för den expansion av det svenska försvaret som är nödvändig. För att möta behoven bör kontraktsanställda soldater utbildas till underbefäl som kan stödja värnpliktsutbildningen. 8.3 Förmåner för kontraktsanställda Det finns skäl att utreda om det är lämpligt och ekonomiskt möjligt att stärka villkoren för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän. Detta kan exempelvis ske genom att de får rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden. Att de slipper förmånsbeskattning för enklare mat ute i fält. Att de som bor på logement kan få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag. Att de som går under anställningsbeteckning GSS/K kan erhålla en premie när en tredjedel, två tredjedelar respektive hela den kontrakterade tiden gått. En utredning bör omfatta dessa möjliga förslag, men inte vara bunden av dem i de fall lämpligare alternativ framkommer. Officersutbildningens fokus bör återgå till att leverera krigsmän samt ledare till krigs- och funktionsförbanden. Det nya officersutbildningssystemet är undermåligt då det frångått sitt ändamål. Försvarsmaktens viktigaste uppgift är att värna rikets gränser. Således ska officerskadern utgöras av de som är bäst lämpade för denna uppgift. Officersutbildningen ska därför i bildlig bemärkelse sålla agnarna från vetet, vilket i klartext betyder att de som saknar de efterfrågade förmågorna vad avser ledarskap och krigsduglighet aldrig bör utexamineras som officerare. anser att officerssystemet ska återgå till att, efter genomförd värnplikt, innefatta på försvarshögskola varefter kadetterna går vidare på verksamhetsförlagd utbildning. Därefter ska kadetterna genomföra praktik ute på förbanden för truppföring och trupputbildning. Slutligen ska de, efter förvärvade erfarenheter och en större förståelse för verksamheten, åter till Försvarshögskolan studier. Det ingår enligt i underofficerens roll att ha en djupare förståelse för verksamheten, varför det är viktigt att officerssystemet skapar förutsättningar för kadetter att skapa en bred förståelse under sin utbildning. På liknande sätt bör specialistofficersutbildningen utformas, med skillnaden att det som kallas ”anpassad specialistofficersutbildning” (ASOU) kvarstår och därmed möjligheten att validera redan förvärvade kunskaper. Kunskaper som underbefäl kan ha tillskansat sig i olika mängd. Vidare bör specialistofficerare återgå till att kallas för underofficerare, vilket motsvarar de grader som de bär. Underofficerstraditionen ska med stolthet bäras vidare av det skrå som återuppstått i Försvarsmakten. Längden på utbildningen för en blivande underofficer kan variera. En blivande underofficer kan i somliga fall behöva ett halvårs yrkesbefattningskurs (YBK) eller i andra fall . En underofficer som till exempel ska arbeta på ett pansarskyttekompani behöver goda kunskaper om det som berör både skytte- och vagnsdelarna i plutonen, vilket kräver betydligt längre utbildning med hänsyn till mängden system som denne ska ha djup förståelse för. En underofficer som ska arbeta på ett skytte- eller stridsvagnskompani har däremot i regel enbart behov av en kortare YBK. Det bör vara upp till Försvarsmakten att avgöra behovet av längden på YBK för respektive typ av underofficer. Underofficersutbildningen bör förläggas till de olika försvarsgrensspecifika skolorna och ASOU kan förläggas till regementena i den utsträckning det bedöms rimligt av Försvarsmakten. För underofficeren är maximal utbildningstid , och den bredare förståelse som officeren ska tillskansa sig kräver av i huvudsak teoretisk kunskapsinhämtning och analys av förvärvade erfarenheter.