mot · H7022818 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Europeiska unionen (EU) EU som utrikespolitisk aktör EU:s säkerhets- och försvarspolitik EU:s grannskapspolitik och utvidgning EU och utvecklingen i EU och den transatlantiska länken Frihandel och mänskliga rättigheter anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka inom EU för en förstärkt subsidiaritetsprövning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en Magnitskijlag inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt utvärdera EU:s globala strategi i syfte att utreda om den uppfyller ändamålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör initiera en ny översyn av EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om östliga partnerskapet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till för att främja demokratisk utveckling och kampen mot terrorism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en långsiktig färdplan måste ingå i framtida EU-ledda militära interventioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till att stärka den transatlantiska länken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt förhållningssätt i EU gentemot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka inom EU för fler handelsavtal med omvärlden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med länder som får del av EU:s handelsvillkor och bistånd ska innehålla en klausul om reformer som syftar till de mänskliga fri- och rättigheternas efterlevande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN ska verka för att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN bör arbeta fram en konvention om användandet av artificiell intelligens och dödliga autonoma vapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN bör arbeta fram en äldrekonvention och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa samarbete med Nato och att verka för en svensk anslutning till försvarsalliansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera ansträngningarna för att hjälpa frihetsberövade svenskar i utlandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att på ett rättssäkert sätt intensifiera arbetet med att verkställa utvisningar genom avtal med diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nordensamarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, så som skett i , bör erkänna att det skedde ett folkmord på kristna folkgrupper och på yazidier i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en internationell ad hoc-domstol för IS-brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en säker zon i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för FN agera för att den etniska utrensningen av rohingyer upphör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en FN-resolution om att regeringar i , och ska skydda kristna och andra religiösa minoriteter, samt tillåta FN-observatörer att se över nödvändiga säkerhetsåtgärder, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska arbeta för sanktioner mot aktörer som begår övergrepp mot religiösa minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdra åt en särskild ambassadör att verka för att respekten för religionsfriheten stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska bidra till att det internationella arbetet med (AML) förstärks med syftet att motverka penningtvätt och terrorfinansiering, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska verka för sanktioner mot stater som sponsrar och sprider extremism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta relationen med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta avstånd ifrån och fördöma den internationella BDS-rörelsen för dess spridande av antisemitiska föreställningar och hat mot staten samt att uppmana till att inte i någon form stödja eller finansiera dess projekt, och detta tillkännager för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avvikelse från regeringen (KD) Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Tabell 2 Avvikelser gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Bidrag till () Information om i utlandet ska bedriva en värdebaserad utrikespolitik syftande till att stärka fred, frihet och utveckling samt förståelse, försoning och mänskliga rättigheter. Vår utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra, ett uttryck som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. Därför måste frihet, säkerhet och demokrati samt de mänskliga rättigheterna vara huvudmål för utrikespolitiken. I det instabila läge som råder i vår omvärld med krig och konflikter är det viktigt att fortsätter bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Vi har en skyldighet att bistå människor i nöd med hjälp oavsett var i världen de befinner sig och vi i måste vara beredda att försvara de mänskliga rättigheterna. Utöver detta ska utrikespolitiken främja handel. Frihandel och marknadsekonomi är vägen framåt för ökat välstånd och att lyfta människor ur fattigdom. Utifrån dessa grundläggande principer ska utrikespolitiken främja svenska intressen i omvärlden. ska vara en aktiv aktör inom de olika internationella samverkansorgan där vi verkar, från det nordiska till det globala, och vi ska bidra till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt. Nedan följer prioriteringar för att våra samarbeten ska bli så ändamålsenliga som möjligt och göra verklig skillnad. Vidare presenteras budgetprioriteringar för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Europeiska unionen (EU) EU syftar till att bevara freden och säkerheten i . Visionen var att det skulle ske genom ekonomiskt samarbete och en allt mer sammanflätad europeisk ekonomi. Ekonomin och den gemensamma marknaden är fortfarande medel för de goda överordnade målen om fred och säkerhet, liksom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Den europeiska unionen är ett viktigt samarbete när det gäller ökad kamp mot internationell brottslighet, människohandel och terrorism. behöver samarbeta mer inom EU för att lösa de gränsöverskridande miljöproblemen, och vi behöver samverka inom EU för att hantera frågor som flyktingmottagande och förstärkta gränskontroller. är därför varma EU-anhängare. EU-politiken ska bygga på respekt för subsidiaritetens princip om att beslut ska fattas på den mest ändamålsenliga nivån, så nära medborgarna som möjligt. För att stärka subsidiaritetsprincipen inom EU behöver systemet med de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning stärkas. är systemet konstruerat på så sätt att om en tredjedel av de nationella parlamenten drar slutsatsen att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen får en varning, ett gult kort, vilket innebär att förslaget antingen ska skrotas eller omarbetas. Men kan också strunta i det gula kortet och återkomma med samma förslag igen, bara de motiverar varför. behöver verka inom EU för att skärpa systemet med subsidiaritetsprövning och även införa möjligheten till röda kort, som ska ges om en majoritet av parlamenten har subsidiaritetsinvändningar. Vid rött kort ska det ställas krav på kommissionen att antingen skrota förslaget eller omarbeta det i enlighet med de synpunkter som inkommit vid subsidiaritetsprövningen. Det skulle göra att fler parlament tog subsidiaritetsprövningen på allvar och att i högre grad skulle behöva förhålla sig till subsidiaritetsperspektivet. EU som utrikespolitisk aktör EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och värderingar. Som världens näst största ekonomi, världens största handelspart och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. Regeringen behöver därför driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. EU kan och ska spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. Att EU talar med en gemensam röst i utrikespolitiken är väsentligt för att ta tillvara medlemsländernas intressen. Att regioner i EU:s både direkta och indirekta närhet stabiliseras och reformeras med mänskliga rättigheter som kärnvärden är av största vikt. Det behövs också mer av riktade, så kallat smarta, sanktioner mot de regeringar och andra aktörer som inte respekterar de mänskliga rättigheterna. Därför är det av avgörande betydelse att verkar inom EU för en europeisk Magnitskijlag. Det måste få rättsliga konsekvenser om man ägnar sig åt korruption och brott mot mänskliga rättigheter, även i länder som saknar demokratiska institutioner och rättssäkerhet. Fördelen med ”Magnitskijsanktioner”, som att neka inresetillstånd och frysa banktillgångar, är att det är personliga sanktioner som inte drabbar ett helt folk utan endast försvårar för de skurkar som faktiskt bär ansvar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter. EU:s säkerhets- och försvarspolitik EU:s globala strategi som antogs 2016 bygger på insikten att inget europeiskt land är starkt nog att på egen hand möta de säkerhetspolitiska utmaningarna. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) är ett led i strategin med syfte att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Det är i grunden positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område och menar att Pesco kan bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik ska verka kompletterande till utrikespolitiken och dess målsättningar. EU:s försvarssamarbete bör också tjäna som komplement till Nato och medlemsländernas nationella försvar. De frågor som EU-samarbetet bör beröra gäller exempelvis militär forskning och utveckling av försvarsmateriel, asymmetrisk (icke-konventionell) krigföring samt effektivisering av lednings- och samordningssystem för att underlätta trupptransporter mellan medlemsländer och EU-gemensamma försvarsinsatser. Nato har påbörjat ett arbete för att bygga upp kompetensen kring asymmetrisk krigföring genom och EU behöver utveckla kompetens på området i samverkan med Natos redan etablerade kunskapscenter. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. För att kunna se effekterna av EU:s globala strategi behövs kontinuerliga utvärderingar och avstämningar av strategin, i syfte att se om den uppfyller ändamålen. EU:s grannskapspolitik och utvidgning Grannskapspolitiken syftar till att stärka välståndet, stabiliteten och säkerheten för alla parter i EU:s närområde. Arbetet med djupgående och hållbar demokrati samt ekonomisk utveckling för alla har förstärkts. Med detta åsyftas fria och rättvisa val, insatser för att bekämpa korruption, rättsväsendets oberoende, demokratisk kontroll över de väpnade styrkorna samt yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. En ny översyn av grannskapspolitiken och samarbetet med närliggande länder skulle dock behöva göras, inte minst för att säkerställa att EU behåller goda relationer med efter brexit, och för att särprägla samarbetet med respektive grannland. I grannskapspolitiken är det viktigt att utgå ifrån att de ingående länderna har olika ambitionsnivå när det gäller relationen till EU. är en av unionens viktigaste utrikespolitiska verktyg. Vägen mot medlemskap kantas av krav som utgör en garant för demokratisering, rättssäkerhet, stabilitet och ökad tillväxt i varje enskilt, aspirerande medlemsland. En aspirerande medlem som inte uppfyller anslutningskriterierna och utvecklas i en sådan riktning får och ska inte bli medlem. EU behöver vara realistiskt inför det faktum att en fortsatt utvidgning av unionen alltid måste ske så att bara länder som lever upp till EU:s värdegrund om demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter kan bli medlemmar. Medlemsländer som inte lever upp EU:s grundvärderingar riskerar att undergräva trovärdigheten för i stort, såväl inom som utom unionen. Ett nära samarbete med ett demokratiskt, framåtblickande och rättssäkert hade varit eftersträvansvärt för EU, men dessvärre har vi erfarit kraftiga bakslag sedan medlemskapsförhandlingarna inleddes . Den turkiska reformviljan har uteblivit, inte minst avseende de mänskliga fri- och rättigheterna. Det är en realitet som innebär att EU:s medlemskapsförhandlingar med bör betraktas som avbrutna och avslutade. Länderna på västra har en lång väg kvar innan ett EU-medlemskap är aktuellt, men de behöver få det stöd som de behöver för att kunna bli EU-medlemmar. Även om det finns många politiska och ekonomiska hinder inte minst i form av korruption, så har dessa länder med EU:s hjälp tagit stora steg i rätt riktning. Etniska, historiska och religiösa skiljelinjer samt upplevda oförrätter hotar dock säkerheten i regionen. Detta som externa aktörer stadigt utökat sina maktdomäner både inom nuvarande och aspirerande medlemsstater, med ett mindre och svagare EU som målbild. direkta närvaro och påverkansoperationer i och grannländer såsom vittnar om detta. EU och utvecklingen i Som annekteringen av och invasionskriget i östra visat skyr Kreml inga som helst medel för att undergräva EU-samarbetet. odemokratiska utveckling och landets militära expansion är inte bara ett hot mot utan också ett reellt hot mot många av våra grannländer. 2014 gick man in i och ockuperade . Kriget pågår fortfarande. På annat håll använder sin ekonomiska makt, framförallt naturgastillgångarna, för att utöva påtryckningar på sina grannländer och oppositionella demonstrationer i bemöts med våldsamheter och massarresteringar. och EU behöver markera och agera mot den ryska aggressionspolitiken. måste respektera sina grannländer och det krävs tuffa åtgärder från EU i form av fortsatta sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra . Utvecklingen i tydliggör behovet av att verkar för att stärka EU:s samarbete med grannländerna i och genom det östliga partnerskapet. Partnerskapet är ett uttryck för EU:s vilja att erbjuda de sex östliga grannarna djupare samarbete med unionen i syfte att öka integrationen med EU och stärka närmandet till unionens värdegrund, regelverk och lagstiftning. Målet är att minska handelshinder, underlätta för resor och förbättra infrastrukturen för energi. Förhoppningen är att ett ökat samarbete med EU även ska kunna stärka partnerländernas rättssystem och på så sätt minska korruption. Våra östliga grannländers möjlighet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier som är fria att själva göra sina utrikespolitiska vägval är centralt för säkerheten och stabiliteten i hela . När det gäller det södra grannskapet är det land som klarat sig bäst efter tumultet i som följde efter den så kallade arabiska . Landet har genomfört demokratiska förändringar men terrorism hotar säkerheten och den demokratiska utvecklingen är skör. En nyckel för grannskapspolitiken i söder är att EU fortsätter att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till . måste få kraftfullt stöd av EU för att kunna stärka sin strategi mot terrorism, med fokus på antiradikalisering. Det är välkommet att regeringen öppnat en ambassad i och krävs det att närvaron blir mer än bara symbolisk. Utöver har den demokratiska utvecklingen i uteblivit. Kristna och andra religiösa minoriteter, kvinnor, hbtq-personer och civilsamhälles- organisationer möter motstånd och förtryck i exempelvis . Det är därför av största vikt att EU ser till att samarbetet främjar demokratiutvecklingen i och att människorättsförsvarare nås av EU:s insatser. Situationen för landets kristna kopter är mycket allvarlig och EU:s ansträngningar för att stödja i arbetet mot terrorism och för att garantera säkerhet för den kristna folkgruppen måste öka. visade handlingskraft när före detta Gaddafi skulle störtas, men därefter lämnades libyerna i mångt och mycket åt sitt öde. Den extrema förföljelsen av kristna i landet, de väpnade konflikterna och sönderfallet av visar vad som händer i avsaknad av en långsiktig färdplan. Vid framtida militära EU-interventioner måste därför alltid en långsiktig färdplan ingå. De blodiga inbördeskrig som pågått måste få ett slut, och EU:s stöd med fokus på terrorbekämpning, migrationssituationen och demokratisk utveckling är helt avgörande. EU och den transatlantiska länken har alltmer frånsagt sig det ansvar västvärlden vant sig vid. Något tomrum har inte uppstått. , , och med flera stater har flyttat fram sina positioner. stärker exempelvis sin roll militärt, ekonomiskt och teknologiskt och vinner nu mark på dessa områden i förhållande till EU och . Det är problematiskt, bl.a. därför att är en kommunistisk enpartistat som kränker de mänskliga rättigheterna. Det hela får också tydliga säkerhetspolitiska konsekvenser för . kommer att behöva ägna mer av sin tid och kraft för att hantera det säkerhetspolitiska läget i , och det försätter EU i ett sämre säkerhetspolitiskt läge. Vi i måste i högre grad vara beredda att ta ansvar för vår egen försvarsförmåga och säkerhetspolitik. Det är också viktigt att EU kliver fram och tar en mer ledande roll för att stå upp för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. har ett intresse av att EU och andra länder i största möjliga utsträckning kan nå enighet i sitt förhållningssätt gentemot , ex. när det gäller kinesiska investeringar, påverkansmetoder och den omfattande kinesiska underrättelseinhämtningen. En specifik fråga som och andra EU-medlemsstater behöver ta ställning till gäller nästa generation telekomnätverk, 5G. Utöver detta måste och EU arbeta aktivt för att stärka den för västvärlden så viktiga transatlantiska länken. Det gäller ekonomiskt, politiskt och militärt. Frihandel och mänskliga rättigheter Ökad handel ska vara ett prioriterat mål för och EU utrikes- och utvecklingspolitik. För ett litet exportberoende land som spelar handeln med omvärlden stor roll. En friare världshandel med rättvisa villkor är också en förutsättning för att fler människor ska kunna resa sig ur fattigdom. Genom att handla med andra ökar välståndet i världen och fattigdomen kan utrotas. Handelshinder som tullar och exportsubventioner ska därför motverkas. I egenskap av en gemensam ekonomi med tullunion är en av EU:s största styrkor förmågan att också gemensamt teckna handelsavtal med omvärlden. Handel är exempelvis EU:s främsta verktyg för att ställa krav på miljöåtgärder och efterlevandet av mänskliga rättigheter runtom i världen. Handelsområdet är exklusiv EU-kompetens, men har alltför ofta bedömts som en så kallad blandad kompetens, vilket exempelvis resulterade i att satte käppar hjulet för handelsavtalet med . EU:s befogenheter på handelsområdet behöver därför förtydligas. Internationella handelsavtal måste dock i högre utsträckning användas för att ställa krav på reformer som främjar demokrati och mänskliga rättigheter. JCPOA (Joint Comprehensive Plan of Action), dvs. kärnteknikavtalet med och även EU:s avtal om samarbete och handel med är två exempel då EU inte i tillräcklig utsträckning ställt krav på reformer som främjar demokrati och mänskliga rättigheter. vill se ett fritt från den kommunistiska diktaturen, där människor inte riskerar fängelse när de säger det de tänker och där demokratins idéer får växa. Våld och massarrestering mot frihetsaktivister kan inte tillåtas vara en del av vardagen. Alla med länder som får del av EU:s bistånd ska därför innehålla en tydlig klausul om reformer som syftar till de mänskliga fri- och rättigheternas efterlevande. () är en unik och viktig organisation.