ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702402 · 2019-09-26 00:00:00 — Digital inkludering ger friskare äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till skattesubvention för inköp av digitala verktyg och internetuppkoppling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över anslag till forskning om digital delaktighet och inkludering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över resurser till folkbildningen för ett digitalt kunskapslyft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredbandstäckning på landsbygder och tillkännager detta för regeringen. Det nationella målet för digitalisering är att ”ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.” Det framkommer i regeringens digitaliseringsstrategi som också förelagts . Målet är högt ställt och kommer bara att kunna uppnås om hela samhället och alla invånare engageras i uppgiften. Ett av målen i bredbandsstrategin är att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst . God bredbandstäckning är en förutsättning för digital utveckling i hela landet. i (IIS) visar i sin senaste årliga rapport – Svenskarna och internet 2018 – att 1 miljon svenskar inte använder internet alls eller gör det mer sällan än . När det gäller specifika tjänster är det ännu fler som inte använder dem. De som inte använder internet alls eller bara mer sällan är i större utsträckning kvinnor, ensamstående, arbetslösa, sjukskrivna, har lägre hushållsinkomst och bor oftare i landsbygder. 1,5 miljoner svenskar använder inte mobilt bank-id. En stor majoritet av de använder varken mobilt bank-id eller Swish. har uppmanat ”Den som planerar morgondagens samhälle behöver ta hänsyn till, inte bara om en viss målgrupp använder internet, utan också hur ofta den gör det och hur erfaren den är.” framhåller att digital delaktighet kan främja hälsa och välbefinnande hos äldre, eftersom digitala verktyg kan öka äldre självständighet och trygghet samt minska ofrivillig ensamhet och social isolering. Då digital teknik är relativt ny är forskningen och kunskapen på området begränsad. Det gäller bland annat effekter av digitala verktyg på social stimulans. Med mer forskning vet vi bättre vad som fungerar bra. Om alla ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter krävs särskild omsorg om de som inte har råd, kompetens, förmåga eller vilja att delta i det digitala samhället. Större spridning av digitala verktyg och kunskap om hur de används och vilka möjligheter de ger är nödvändig. Tillgången till verktyg skulle underlättas om en individuell skattesubvention infördes för inköp av dem, liksom av internetuppkoppling. Eftersom det allmänna ställer krav på att invånarna ska vara digitalt delaktiga är det rimligt att invånarna också erbjuds digital fortbildning – hela livet. De som står utanför den digitala utvecklingen har rätt till ett digitalt kunskapslyft. Folkbildningen och folkbiblioteken finns i hela landet och är därmed lokala kunskapsnoder. De har därför en nyckelroll i att höja kompetensen i digital användning.
mot · H702403 · 2019-09-26 00:00:00 — Förändra domen som reglerar vattenståndet ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förenklingar av gamla förlegade vattendomsregler och tillkännager detta för regeringen. Genom vattendomar har man reglerat hur dammar ska fyllas upp, hur de ska regleras allt i syfte att möjliggöra energi av vattnet, d v s vattenkraft. En liten sjö i norra län finns är ett exempel på hur tider förändrats och även vattennivån. Det beslutades vid vilket datum vattnet skulle få rinna ut i Tämnaren. Reglerna har efterföljts och det har ställt till problem. Tappar man ut vattenmängden i den gamla dammen vid rätt datum, vad händer då? Man tappar ur för att det ska vara tomt när vårfloden kommer och fyller på. Men med dessa tidigare vårar kommer vårfloden mycket tidigare. Följden blir att det inte fylls på i dammarna. Sjön svämmas över och det påverkar åkermarken. Det här är ett av många exempel på att vattendomar behöver förändras och följa de klimatförhållanden som råder . Men att ändra en vattendom är otroligt svårt och kostar rejält med pengar för den enskilde. Detta behöver förändras så att det blir enklare att ändra vattendomar, att man följer klimatförhållanden och att det inte kostar den enskilde massor av pengar.
mot · H702404 · 2019-09-26 00:00:00 — Tillåt att lärare får hyras in för att tjänstgöra från eller i samarbete med en annan huvudman ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta att skolor hyr in behöriga lärare i enstaka ämnen där skolorna saknar kompetens utan att lärarna är anställda av huvudmannen och tillkännager detta för regeringen. I SOU 2017:44 Entreprenad och fjärrundervisning som kommer till för beslut saknas ett mycket viktigt och angeläget förslag. Det gäller framförallt för landsbygdens och glesbygdens barn men också för undervisning i ämnen där det finns få elever. Skolor på landsbygden tvingas lägga ner för det är svårt, för att inte säga omöjligt, att få lärare som arbetar bara få timmar. Det kan gälla språk, matte, NO-ämnen, gymnastik och slöjd t ex. Då får man för att lösa problemen anställa icke behöriga lärare. I andra fall kan man inte erbjuda det specifika ämnet. Det behöver inte vara ett problem. Det går enkelt att lösa genom att tillåta skolan hyra in behörig lärare. Det kan vara att köpa undervisningen från annan kommun, i samarbete med annan kommun eller genom privat offentligt partnerskap eller genom entreprenad. Läraren kommer t ex till skolan har undervisningen, och allt vad det innebär, och sätter därefter betyg som vanligt. Det här gäller inte bara glesbygden utan även i hela , inklusive storstäder, för det kan inte alltid vara där behöriga lärare finns som avgör valet av skola. Tryggheten att få gå i en skola där kompisar finns, eller att skolan ligger nära hemmet, eller att lokaler ur tillgänglighetssynpunkt är perfekta måste också vara valet av skola. När det nu inte fallet betyder det att elevers entusiasm för skolan och lärandet åsidosätts och det kan få negativa konsekvenser för resten av livet. Skolan ska locka ungdomar till lärande, till att tro och till att kunna förverkliga sina drömmar. En dröm kan vara att läsa kinesiska trots att man går i en glesbygdsskola eller att kunna ha metallslöjd när man går i en förortsskola. Av dessa elever kunde blivit en diplomat som löser konflikter eller en Nobelpristagare som utvecklar hur metaller kan användas inom miljö- och energiområdet. Läraryrket kan genom att tillåta tjänstgöring hos annan huvudman säkerligen locka fler att välja yrket. Det kan inte längre vara lagstiftningen om hur lärare får tjänstgöra som sätter käppar i hjulet för ungdomar utveckling. Vi behöver fler lärare och vi behöver fler som kan och vill bo i hela och då kan ovan nämnda förslag vara ett steg på vägen. Dessutom kan det skapa förutsättningar för ”delningsekonomi” och effektivisering av välfärdssektorn.
mot · H702406 · 2019-09-26 00:00:00 — Förhindra nyttjande av tobak ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om en tobaksfri skoltid (för alla) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda tobaksreklam och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja tobaksskatten och tillkännager detta för regeringen. är det Non smoking generation bildades och det betyder av tobaksförebyggande idogt arbete. Trots det är målet inte nått utan kampen och insatserna för att uppnå visionen om ett tobaksfritt samhälle och en rökfri generations måste fortsätta. Tobaksindustrin hittar ständigt på nya sätt att locka ungdomar in i ett nikotinberoende, ett livslångt beroende. Till alla som oförtrutet jobbar vidare med att motverka tobaksindustrins propaganda måste vi rikta ett stort tack. Vid årets undersökning, som Non smoking generation genomfört, framkommer att det är grupptrycket, kompisars bruk och en stark önskan att vara lika med alla andra som är främsta anledningar till att börja röka. Även om anledningarna är olika till varför man börjar nyttja tobak så är det ingen som valt att bli nikotinist och beroende. Det är var tredje elev på gymnasiet som använder något slag av tobak. I undersökningen framgår att majoriteten debuterar redan vid 13–. Det gäller både cigaretter, e-cigaretter och snus. Risken är stor att de fastnar i beroende och vi får aldrig ge upp kampen mot tobaken. Förutom att det är dyrt så är det också livsfarligt. I Non generations undersökning svarade av respondenterna att de hade fått argument för att avstå tobak, när de lyssnat på föreläsningsturnén som åkte runt i landet. Alla vuxna har ett ansvar att påverka ungdomar att aldrig börja röka som vi ska medverka till att de som nyttjar ska sluta. Det är därför viktigt att vi pratar mer om rökningens skadeverkningar på en hållbar miljö för det är något som ungdomar bryr sig om och anser viktigt. Helt klart vet vi att föräldrar och vuxnas inställning till att avstå tobak är viktigt. I ovan nämnda undersökning säger av de unga att bristande stöd från föräldrar och andra vuxna är en orsak till att börja röka. svarar att föräldrars inställning eller krav kan vara ett skäl att avstå tobak. Skolan kan också vara en viktig faktor för att motverka nyttjande av tobak. I har andelen daglig rökande unga minskat från till sedan man infört tobaksfri skoltid. Vi behöver lagstiftning om det i också. Ingen i skolan, gäller alla vuxna, får inte röka där. Dessutom behövs totalförbud mot tobaksreklam och det ska gälla alla former av tobaksprodukter. A Non Smoking Generation föreslår en rejäl höjning av tobaksskatten och jag håller verkligen med. De föreslår också ett införande av en hållbarhetsskatt på tobak. Intäkterna från den skatten kan bl a användas till tobaksförebyggande projekt och utbildning. Pris och kostnader påverkar alltid människors beteende, speciellt ungdomars. Här kan samhället, regeringen, göra skillnad och en stor insats och rädda kommande generationer från att börja nyttja tobak.
mot · H702408 · 2019-09-26 00:00:00 — Bättre och fler närproducerade måltider i äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten till bättre måltider för äldre och mer närproducerade livsmedel i den offentliga maten genom ett måltidslyft och tillkännager detta för regeringen. är det särskilt viktigt med bra och näringsrika måltider. Detta för att bland annat förebygga ohälsa, undernäring, sjukdomar, fallskador och ett ökat behov av vård. Bra måltider är dessutom av stor vikt för livskvalitet och självbestämmande . Att satsa på bra måltider för äldre är därmed även positivt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Trots det hör vi på flera håll talas om kalla och tråkiga matlådor inom , äldre som tvingas äta ensamma, att äldre inte har möjlighet att välja mellan olika rätter eller om i det närmaste oaptitlig mat som serveras inom omsorgen. ska det understrykas att det finns kommuner runt om i landet som arbetar aktivt i frågan, har dietister och en välgenomtänkt strategi för bättre äldremåltider. Arbetet för bättre äldremåltider behöver tas på större allvar. rekommenderar bland annat att måltiderna inom äldreomsorgen lägger fokus på äldres individuella behov och önskemål, inflytande, trivsam miljö, måltidssällskap, matkvalitet och mellanmål. För att detta ska kunna uppnås är det viktigt att fler kommuner satsar på att ge äldre möjligheten inte bara till bättre måltider och livskvalitet utan också till mer inflytande över sina måltider. Det kan handla om att anställa dietister, ta in fler leverantörer av maten inom och att arbeta strategiskt för att förebygga ohälsa och undernäring. Det kan därför i sammanhanget behövas ekonomiska morötter för att kommuner ska börja satsa på bättre äldremåltider. För att maten i det offentliga ska förbättras är det avgörande att offentliga upphandlingar lägger större vikt vid kvalitet än vad som ofta sker . Ungefär hälften av maten som serveras i det offentliga är importerad. Ofta tas vid upphandlingar större hänsyn till pris än kvalitet, djurskydd och miljö. Det är inte rimligt att det offentliga ställer stränga krav på landets livsmedelsproducenter när det offentligas egna upphandlingar sedan inte lever upp till samma kravnivå. Maten som serveras i det offentliga bör i större utsträckning sträva efter att vara närproducerad. Det ger möjligheter inte bara till bättre kvalitet på maten i det offentliga utan också till företagande och jobb runt om i landet. För de kommuner som vill arbeta aktivt med en kombination av bättre äldremåltider och mer närproducerade livsmedel i den offentliga maten bör det övervägas att kunna premieras ekonomiskt genom ett måltidslyft i form av ett statligt stimulansbidrag för att utveckla måltidskvaliteten.
mot · H70241 · 2019-09-18 00:00:00 — Erkännande av Somaliland som självständig stat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda processen för att erkänna Somaliland som en självständig stat och tillkännager detta för regeringen. Somaliland är ett lysande exempel på hur fred och demokratisk utveckling kan övervinna våldet. I ett av världens mest utsatta områden – präglat av diktatur, krig och terrorism – utgör republiken på ett lysande undantag. Landet har utvecklats till regionens enda fungerande demokrati. Somaliland valde efter en folkomröstning att utropa självständighet inom de gränser som fastställts . Man införde demokrati efter brittiskt snitt med tvåkammarsystem. utropades Republiken och en anmärkningsvärd resa startade, genom av obruten fred och utveckling mot en allt djupare demokrati. Somaliland omges av diktaturer, terrorister och pirater. Men mitt i mörkret har man grundat 1 237 grundskolor och över 30 universitet. Över en miljon flyktingar har återvandrat trots att landet är ett av världens fattigaste. Landet har anammat FN:s deklaration för mänskliga rättigheter och utvecklat jämställdhet, med både kvinnliga ministrar och kvinnliga borgmästare samt till och med en kvinnlig polisstyrka. Presidentvalen har övervakats av internationella valobservatörer och prisats för sitt demokratiska genomförande. Valen har följts av fredliga maktskiften och kontinuerlig demokratisk utveckling. har Somaliland befunnit sig i ett vakuum där man i praktiken har full självständighet med egen regering, valuta, polismakt, försvar och alla andra saker som hör till en fullt fungerande stat. Dessutom har flera länder diplomatiska förbindelser och avtal med regeringen i . Trots detta får Somaliland inget internationellt erkännande. Somaliland uppfyller Montevideokonventionens krav för att kunna bli erkänd som en självständig stat. Somaliland har både en permanent befolkning, ett definierat territorium, en regering och kapacitet att ingå relationer med andra stater. bör därför inleda processen för att ge Somaliland ett fullt erkännande som en självständig stat kopplat till villkor gällande fortsatt demokratisk utveckling, frihet och mänskliga rättigheter.
mot · H702412 · 2019-09-26 00:00:00 — Säkerställ rätten till kontanttjänster hos banker ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för banker och kreditinstitut att tillhandahålla fullskaliga kontanttjänster för privatpersoner, föreningar och företag och tillkännager detta för regeringen. Alltfler bankkontor görs kontantlösa och antalet uttagsautomater minskar. Det finns nu fler kontantlösa bankkontor än bankkontor med traditionell kassa. Bankernas och kreditinstitutens utbud av kontanttjänster riskerar att avvecklas och småningom helt försvinna från marknaden. uppger var tredje svensk uppger att de inte skulle kunna klara sig utan kontanter. Många invånare ifrågasätter varför nya sedlar och mynt ges ut om man inte får använda dem. Problemen att kunna få betala, ta ut eller sätta in pengar kontant är ett orosmoment för många äldre och deras anhöriga. De allt längre avstånden till uttagsautomater leder till att stora uttag görs vilket ger en risk för att utsättas för brott. Dessutom tvingas den som tar ut pengar ofta att stå helt oskyddad ute på gatan eller torget vilket även det innebär en risk. Alla har inte råd med en egen dator, smart mobiltelefon, eller surfplatta. Några har funktionsnedsättningar så att de inte kan hantera ett betalkort. Rätten att få använda kontanter engagerar. Äldre, personer med vissa funktionsnedsättningar, nyanlända och personer med dålig ekonomi är några av dem som inte i tillräcklig utsträckning kan ta del av digitala betaltjänster och därför har behov av kontanttjänster. Det finns geografiska områden där brister i teknik och bredbandstäckning leder till att digitala betalsätt fungerar mindre bra. Där är personer, organisationer och företag beroende av kontanter. I dessa områden är det främst tillgången till insättningstjänster som brister eller saknas helt. I Föreningssverige kokar frustrationen över att tvingas åka långt för att kunna sätta in kontanter från fikaförsäljning eller lotterier. Det finns ett tydligt behov att på ett säkert sätt göra sig av med kontanter som har genererats i föreningsverksamheten. Kontanter är lagligt betalningsmedel i och bör därför kunna användas här. Banker och andra finansiella institut är dessutom skyldiga att hantera kontanter för att få bedriva sin verksamhet. Det framgår av . är som medlemsstat i Europeiska unionen ansvarig för att säkerställa detta. Kontanthantering är en rimlig motprestation för de företag som har tillstånd att driva bank eftersom deras kunder omfattas av den statliga insättningsgarantin. Den parlamentariskt sammansatta (Fi 2016:15) föreslog , i enighet, att banker ska vara skyldiga att tillhandahålla kontanttjänster i en sådan utsträckning att det finns en rimlig tillgång till dem i hela . beslutade regeringen en lagrådsremiss med motsvarande förslag, som dock inte säkerställer privatpersoner och föreningars möjlighet till insättning av kontanter. Det är därför av vikt att fullskaliga kontanttjänster för privatpersoner, föreningar och företag tillhandahålls av banker och kreditinstitut.
mot · H702415 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder med målsättningen att behålla det kustnära yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda trålning i och i delar av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jakt på skarv och säl och tillkännager detta för regeringen. Yrkesfiskare längs med är bekymrade och yrkeslivet är inte enkelt. Det är inte bara väder och vind som ställer till det. Tvärt om, det är det minsta problemet. Däremot är det ett mycket stort problem med trålning, av storskaliga industrifisket, med båtar från . Dessa båtar kommer in i och vattnen längst med . De tar allt som rör sig i vattendjupet. Det innebär att det torskbestånd som etablerat sig i minskar kraftigt. Det är ca 7–8 kustfiskare från och lika många från Hållnäs och som fiskar torsken. Trålningen innebär att man sopar med sig allt som rör sig i havet, torsk, abborre, gös, havsöring, sik och siklöja. Alla storlekar tas med, de är bifångst och ska fredas, men det är inte möjligt utan verkligen ALLT följer med. Ingen återväxt blir med andra ord kvar. Försörjningen för yrkesfiskarna minskar radikalt. Möjligheten att kunna bo och leva i det kustnära områdena försvåras då ekonomin minskar. I , t ex finns en grossist som köper fisken, en näringsgren som är beroende av kustfiskarna. Leveranser går förutom till närliggande köpare även till internationella uppköpare. Flera viktiga näringsgrenar är förutsättningen för att kunna bo och leva på landsbygden. Låt inte den trygga försörjningen försvinna! Det småskaliga kustfisket är selektivt och hållbart och levererar en perfekt råvara till skillnad från industrifisket som levererar fiskmjöl, råvaror till fiskodlingar samt är allt annat än selektivt! SLU och visade i en studie som publicerades för ganska precis att det råder konkurrens om fisket i , mellan människor och djur. Enligt rapporten framgår att de mest fiskätande däggdjuren är sälar. Men då fåglarna är betydligt fler så äter de tillsammans mer fisk än sälarna. Dessa fakta är viktiga då debatten dittills oftast har varit bara antaganden. Ålen är inte vanlig och den som finns konsumerar skarven i samma omfattning som den fiskas. I EU:s fiskeriförhandlingar drev att totalförbjuda ålfisket. Det fiske som kustfiskarna lever av är abborre, gädda, gös, havsöring, lax, sik och siklöja. Mellanskarv och sälar äter ungefär lika mycket fisk som fiskarna fångar. Med andra ord konkurrerar man bokstavligt om fisken. Jakt på skarv och säl måste tillåtas. Torsken som har lyckats etablera sig i och i en del av är viktig för kustfiskarna. SLU Aqua har visat att de svenska torskfiskarna har minskat sin fångst radikalt . Den är verkligen hotad och kommer inte finnas kvar , om ingenting görs. Än finns möjligheten att rådda kustfisket. Den måste agera i EU och i fiskeriförhandlingar kräva förbud av trålfiske i och delar av Det är inte garnfisket från de kustnära fiskarna som ska minska utan det storskaliga industrifisket.
mot · H702416 · 2019-09-26 00:00:00 — Gör avsättningar till en periodiseringsfond SGI-grundande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta inkomster som förs till en periodiseringsfond ingå i SGI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur inkomsterna ska ingå i SGI och tillkännager detta för regeringen. Periodiseringsfond är ett sätt för företag att jämna ut resultatet genom att minska årets skattemässiga resultat de år ett företag går med vinst. På så sätt kan man få en jämnare beskattning. Periodiseringsfond innebär att företag kan skjuta upp en del av beskattningen av inkomsten i näringsverksamheten till ett senare år. Man kan kalla det en skattekredit. Har ett företag satt av till periodiseringsfond med vinst kan företaget återföra fonden ett senare år då företaget redovisar förlust och på så sätt kvitta vinst mot förlust. Avsättning som gjorts till periodiseringsfond måste återföras till beskattning senast sjätte året efter det att avsättningen gjordes. När ett företag återför ett belopp innebär det att inkomst av näringsverksamhet ökar med samma belopp. Den del du som företagare avsätter till periodiseringsfond räknas dock inte in i din SGI, sjukpenninggrundande inkomst, vare sig när den avsätts eller när den återförs och beskattas. Vid en sjukskrivning så tar inte hänsyn till den del som återförs från en periodiseringsfond och som alltså beskattas det år du är sjuk. kan då ge avslag på sjukpenning trots att en inkomst beskattats. Att inkomsten som överförts till periodiseringsfond varken räknas med i SGI under intjäningsåret eller beskattningsåret är märkvärdigt. Det förefaller mest vara en kvarleva från tiden innan under Alliansens regeringstid säkrade att även företagare kan få tillgång till de sociala skyddsnäten i