ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702983 · 2019-10-01 00:00:00 — Partipolitiska föreningars tillträde till högskolor och universitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om partipolitiska föreningars tillträde till högskolor och universitet och tillkännager detta för regeringen. Universitet och högskolor ska utgöra en oberoende och opartisk kunskapsorganisation med utgångspunkt i vetenskaplig integritet. Det fria ordet ska ha en given plats inom lärosätenas verksamhet. På landets högre utbildningar fostras många av samhällets framtida ledare, i näringsliv och samhällsliv. Det är av central vikt att universitet och högskolor efterlever och tillämpar de demokratiska principerna, i alla deras bemärkelser. Det demokratiska samtalet ska vara en naturlig del i den högre utbildningen. Demokrati måste vara större och mer än rätten att som medborgare rösta . Det handlar då exempelvis om bildning, om att få rätt information och att öka intresset för samhällsfrågor bland studenter. I då demokratin hotas och förtroendet för partipolitiken sjunker är det viktigt att högskolorna, universiteten och studentkårer ger partipolitiska föreningar tillträde för att informera och skapa möjlighet till politiskt engagemang. Tyvärr ser verkligheten inte ut så . , högskolor och studentkårer nekar partipolitiska föreningar tillträde till högskolan och universiteten. För att få hyra lokaler, dela ut material, affischera och informera studenter om politik krävs ledningens medgivande. Att skaffa ett sådant kan vara snårigt då rutinerna skiljer sig åt lärosäten emellan. Under valrörelsen blev förbund och lokala föreningar ofta nekade tillträde, ofta utan motivering eller med argumentet att politisk aktivitet inte hör hemma i lokalerna. Det är ett direkt brott mot högskoleförordningen. De politiska organisationerna har demokratiskt uppbyggda föreningar på flera universitetsorter där medlemmarna är studenter från lärosätena. Föreningarna ordnar sammankomster där de bjuder in företrädare och föreläsare, har studiecirklar och diskussionsträffar i syfte att opinionsbilda och upplysa. Så länge föreningarna följer de riktlinjer som framgår av högskoleförordningen bör det ifrågasättas om högskolor och universitet har rätt att neka politiska föreningar tillträde till deras lokaler. Av 1 kap. 13 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att en högskola är skyldig att låta en demokratiskt uppbyggd förening för studenter vid lärosätet använda undervisningslokalerna vid en sammankomst som anordnas för medlemmar om sammankomsten hålls för upplysning, meningsyttring och liknande eller för framförande av konstnärligt verk. Den som av föreningen har bjudits in för att medverka vid sammankomsten får inte vägras tillträde till möteslokalerna. Med anledning av detta bör en översyn av högskoleförordningen (1 kap. 13 §) övervägas i syfte att motverka att godtycklig tolkning av förordningen stänger ute demokratiskt uppbyggda föreningar. Det är viktigt att högskolor, universitet och studentkårer tar sitt demokratiska ansvar och låter politiska föreningar vara en viktig och naturlig del i det demokratiska samtalet.
mot · H702984 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att göra motorfordonsverkstäder till anmälningspliktig verksamhet enligt miljöprövningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. är en motorfordonsverkstad en icke anmälningspliktig verksamhet. Det innebär att verkstäder inte behöver meddela den lokala vid förändringar i sin verksamhet utan det upptäcks först vid nästa tillsynsbesök. Det är stor rörlighet i branschen vilket innebär att verksamheter försvinner och tillkommer löpande samt flyttar runt eller byter bolagsform, utan att får kännedom om detta. Bara i finns minst 200 registrerade verkstäder, plus ett stort mörkertal som inte är registrerade, som förväntas ha tillsyn över. Detta är en utmaning med anledning av omsättningen av verksamheter i branschen. Det finns dessutom stora brister generellt i branschen gällande hanteringen av avfall, farligt avfall och kemikalier vilket får konsekvenser såsom markföroreningar, nedskräpning och att avfall hamnar hos icke godkända mottagare. Det finns en omfattande lagstiftning kring dessa områden som få verksamheter har koll på. Att hävda att dessa verksamheter inte uppfyller kunskapskravet enligt 2 kap. och enbart utifrån detta förbjuda dem är i praktiken omöjligt utifrån gällande praxis. Med anledning av motorfordonsverkstädernas miljöpåverkan så anser jag att det är motiverat med en anmälningsplikt. Om motorfordonsverkstäder blivit anmälningspliktig verksamhet hade det varit möjligt för tillsynsmyndigheten att bedriva tillsyn på samtliga verkstäder och det hade gjort det svårare för oseriösa verksamheter att hålla sig undan.
mot · H702986 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om plast i haven och tillkännager detta för regeringen. Plasten i vår natur och våra världshav ökar. Enligt studier från FN kommer det finnas mer plast i våra världshav än fisk . I EU återvinns av den plast som tillverkas. Det är helt oacceptabelt att det riskerar att finnas mer plast än fisk i våra hav . har EU tagit ett första steg för att förbjuda och minska användningen av några av de vanligaste engångsprodukterna i plast. Beslutet rör bland annat bomullspinnar, bestick, tallrikar, sugrör och drinkpinnar. Dessa produkter hamnar ofta i naturen, främst våra hav. Därför är lagstiftningen ett steg i rätt riktning. För flera plastprodukter finns det bra ersättningsprodukter så plastprodukterna bör fasas ut från marknaden. Att minska tillförseln av plast till haven måste på många sätt arbetas med inom EU och internationellt. Strandstädningen däremot måste skötas nationellt och lokalt. Regeringen har beslutat om en förordning om bidrag till strandstädning. Syftet med förordningen är att minska mängden avfall på stränderna och att det avfall som samlas in behandlas på ett miljömässigt godtagbart sätt. Bidraget ska avse städning av havsstränder. Förordningen reglerar hur ansökningar om bidrag ska prövas och betalas ut. Förordningen innehåller i huvudsak följande delar: Bidraget riktar sig enbart till kommuner. Bidrag ska ges till insamling av avfall på havsstränder och hantering av detta avfall samt till planering av sådana projekt. ska pröva ansökningar och betala ut bidragen. Projekt i områden där mängden avfall som har flutit i land på havsstränder är stor ska prioriteras. I bedömningen ska även hänsyn tas till åtgärdernas möjlighet att bidra till sysselsättning. Bidrag får ges med högst av kommunernas kostnad. Projekten ska vara max , därefter kan man ansöka om bidrag till nytt projekt . Många ideella krafter som städar stränder är verkligen vardagshjältar. Staten bör överväga en mer långvarig lösning för finansiering och system för strandstädning.
mot · H702987 · 2019-10-01 00:00:00 — En jämställd skola för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de skolor som bryter mot svensk lagstiftning då de bedriver undervisning som inte är vetenskapligt grundad och/eller praktiserar könsapartheid bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. Alltför ofta får vi rapporter om hur barn indoktrineras i olika medeltida trossatser i religioners namn. Utan att peka ut enstaka skolor som har skapat chockerande rubriker vill jag bara påminna om att det handlar om en rad olika former av diskriminering – alltifrån att lärare underkänner legitimiteten av evolutionsläran till att barn utsatts för hjärntvättning, i vissa fall likvärdigt med psykisk tortyr som resulterade i självmordsförsök. Vissa skolor praktiserar rena könsapartheidsmetoder såsom könssegregation i skolbussar, i sex- och samlevnadsundervisning samt i gymnastik- och idrottslektioner. Efter varje uppmärksammande avslöjande om liknande missförhållanden uttalar sig t.o.m. några ledande politiker om att dessa skolor ”borde” stängas. Men i verkligheten växer antalet religiösa friskolor och även missförhållandena fortsätter. Ord följs inte upp med handling. Jag vill betona att religionsfriheten är en självklar rättighet i en demokrati. Men demokratin borde inte kunna missbrukas i syfte att indoktrinera barn i ovetenskapliga läror eller tvinga dem till ett liv under könsapartheids regler, importerade från religiösa diktaturer. Religiösa friskolor skapar ofta motsättningar mellan barn från olika bakgrund och därmed främjas segregation, i stället för integration. När barns och kvinnors mänskliga rättigheter begränsas i religioners namn då kan till och med individens grundläggande rättighet att välja sin livspartner upphävas. Vi vet att tvångs- och barnäktenskap numera har blivit en del av den svenska verkligheten (också). Religioner bygger på dogmer och dogmer får inte ifrågasättas. Vetenskap bygger på ständig utveckling och ständigt ifrågasättande. De två systemen går inte att förena (utan att på ett eller annat sätt skada barnen). Därför bör religioner och alla sorters dogmer hållas utanför skolorna. Skolor i en demokrati skall inte främja marknadsföringen av olika religioner, skapa segregation och extra motsättningar mellan elever av olika religiös och anti-religiös bakgrund. Skolan bör inte heller främja i religioner inbäddade kvinnofientliga dogmer. Religioner skall således tillhöra fritiden. Det innebär också att alla synliga religiösa symboler och attribut bör lämnas utanför skolans område. Att religiösa friskolor men framförallt de skolor som praktiserar könssegregation och ignorerar eller motverkar vetenskapligt grundade kunskaper, skall stängas med omedelbar verkan. Att alla iögonfallande religiösa symboler skall lämnas utanför alla skolor (liksom i ). Detta vill jag att regeringen ger till känna. Amineh Kakabaveh, fristående socialistisk riksdagsledamot Amineh Kakabaveh (-)
mot · H702988 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att särskilt värna utsatta gruppers rätt till bostad och tillkännager detta för regeringen. Det starka samhället ska finnas där när du som enskild är som svagast. Rätten till bostad måste vara fundamenta i en välfärdsstat. För den som inte fullt ut kan ta till vara sina egna intressen, måste det gemensamma ta ett särskilt ansvar för grundläggande möjligheter att leva ett självständigt liv, med arbete/sysselsättning och bostad som självklara beståndsdelar. I bostadsbristens blir det allt svårare, för ett flertal grupper, att ta sig in på bostadsmarknaden. Trycket på de bostäder som omgärdas av särskilda bestämmelser (t.ex. s.k. sociala kontrakt) ökar stadigt, parallellt med att färre och färre bostadsbolag visar intresse av att tillgodose efterfrågan på bostäder också för mer utsatta grupper. I den kontexten blir det av allt större vikt att det gemensamma tar särskilt ansvar för att värna allas rätt till bostad.
mot · H702989 · 2019-10-01 00:00:00 — Hållbar energiförsörjning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra långsiktigt hållbar elförsörjning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Att hela ska leva har varit en central del i den socialdemokratiskt ledda regeringens politik. En avgörande del för en rättvis och långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet är en säker tillgång till hållbar energi. Det är viktigt för att antalet arbetstillfällen ska kunna öka, och för att de investeringar som genomförs på landsbygden ska bära frukt. beslutade regeringen att ge i uppdrag att inleda ett projekt för att göra till den första landsändan med ett helt förnybart energisystem, detta för att verka modellbildande för resten av landet. Detta är ett projekt som kommer att gynna , och klimatet. För att de hållbara energikällorna ska kunna expandera krävs bland annat ett säkert elnät. Detta har aktualiserats på bland annat , som tjänas av två elkabelförbindelser till fastlandet. I närtid skulle anläggandet av en tredje elkabel inledas, vilket skulle möjliggöra att nya elproducenter skulle kunna anslutas och överföra energiöverskott i kraftnätet, särskilt de förnybara energikällor som skulle bidra till omställningen av energisystemet. meddelade att den tredje elkabeln inte kommer att anläggas, vilket fick till följd att nu meddelat att nya anläggningar inte kommer att kunna anslutas till elnätet. Detta påverkar kraftigt möjligheten att förlägga mer hållbar energiproduktion på och riskerar alltså arbetet med att göra energisystem till det första helt förnybara i landet. Av BP20 framgår: ”Det är angeläget att har en trygg och säker elförsörjning. Lösningar tas fram bl.a. inom ramen för regeringens uppdrag om som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem. Åtgärderna kommer bidra till ökad försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet.” Regeringen bör särskilt beakta behovet av en tredje kabel till i det fortsatta arbetet med omställningen av till världens första fossilfria välfärdsland.
mot · H702990 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att tandvårdssystemet ses över för att närma sig hälso- och sjukvårdens system i syfte att gynna en regelbunden och förebyggande tandvård och tillkännager detta för regeringen. har upplevt många jämlikhetsreformer, inte minst i välfärden. På några områden kvarstår dock mycket att göra. Ett sådant område är tandvården. Förebyggande tandvård är oerhört kostnadseffektiv och bidrar dessutom till att förebygga långt fler fall av ohälsa än de som syns i mun och käke. I och med att tandvård är så kostsam för den enskilde, undviker många vuxna helt enkelt att gå till tandläkaren innan deras tillstånd blir akuta och då ofta mycket dyra och smärtsamma att åtgärda. Utgångspunkten i svensk välfärd är att den ska ges efter behov, inte utifrån ekonomiska förutsättningar. Ifråga om tandvård är det alltjämt en klassfråga och det är angeläget att se över möjligheterna att integrera tandvården i en modell som säkrar tandvård utifrån behov, inte plånbok. Dagens system behöver därför ses över för att närma sig hälso- och sjukvårdens system i syfte att gynna en regelbunden och förebyggande tandvård.
mot · H702992 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om luftburen trafik till och från , vilken ska behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Långsiktiga och hållbara förutsättningar för flygtrafiken till och från är avgörande för regionens utveckling och tillväxt . Flygtrafiken har varit på stark frammarsch på . T.ex. hade Airport 161 322 resenärer –. De framväxande möjligheterna att resa med flyg till och från skapar gynnsamma förutsättningar för både besöksnäringen, privatresandet och resten av det gotländska näringslivet. För att möta efterfrågan har Airport påbörjat en ombyggnation, med nödvändiga investeringar . Detta är av yttersta vikt dels för att kunna möta den ökande arbetspendlingen, dels för att kunna möta den växande besöksnäringen och privatresandet till och från . satsar också stort för att minska flygresornas miljöpåverkan. Swedavia kunde meddela att deras verksamhet på flygplatsen nu är helt fossilfri. Utsläppen av fossil koldioxid på har minskat från omkring till att nu vara nere på noll. Trafiksystem som omfattar måste klara av att upprätthålla en tät och regelbunden trafik året om, men framförallt måste de klara av de tillfälliga kraftiga volymökningarna av resande under de perioder då resandet till är som allra störst. Således är flygtrafiken till och från ett oundgängligt komplement till färjorna för att binda samman med resten av och skapa goda förutsättningar för näringsliv, utveckling och tillväxt. därför av yttersta vikt att staten tar ansvar för att effektivt binds samman med resten av så att hela landet kan leva. Regeringen bör kontinuerligt följa upp de gotländska kommunikationernas utveckling i allmänhet och flygets förutsättningar i synnerhet.
mot · H702993 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att låta kommuner få möjlighet att sätta upp hastighetskameror och tillkännager detta för regeringen. har igång 1 800 hastighetskameror. De räddar cirka 20 liv . Dessutom räddas fler än 70 personer från att bli allvarligt skadade i trafiken. De första hastighetskamerorna sattes upp , men finns det inga inne i tätorter. I utökas antalet trafikkameror. installerades de första 20. är staden uppe i 2 000. Beslut är fattat om att det ska sitta en kamera inom en radie från varje skola i staden. Kamerorna har lett till färre olyckor (en minskning ) och färre allvarliga skador (en minskning ). Böterna är på och ges till den som kör för fort på deras 40-vägar. Även i många europeiska städer installeras det hastighetskameror. I till exempel visar polisens trygghetsmätning att det enskilt största problemet som invånarna tar upp är bilar som kör för fort. Mer än hälften av de svarande upplever detta som ett problem. Människor vill ha trygghet i trafiken. När hastighetsgränsen i staden sänktes , tyckte sju utav tio att det var bra. Sänkta hastigheter ger inte bara tryggare miljöer utan bidrar även till bättre luftkvalitet och lägre buller. måste polisen prioritera annan brottslighet. har de inte möjlighet att kontrollera hastigheter så att det leder till ändrat beteende bland bilisterna. Farthinder som gupp, actibump och avsmalnade körbanor ökar trafiksäkerheten. Målet med sådana åtgärder är att det ska vara lätt att göra rätt för trafikanterna. Mot dem som ändå kör i för höga hastigheter blir kameror ett utmärkt komplement. På stora genomfarter är det dessutom svårare att anlägga farthinder. Ett sätt att underlätta för kommuner att skapa trygga trafikmiljöer, förbättra luftkvalitén och få ner bullernivåerna är att ge dem möjlighet att sätta upp hastighetskameror och att bötfälla bilister som kör för fort.
mot · H702994 · 2019-10-01 00:00:00 — Acceptansen för den svenska älgförvaltningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna acceptansen för älgförvaltningen och bibehålla brunstuppehållet i de delar av landet där älgjakten startar och tillkännager detta för regeringen. I har vi en lång tradition av välorganiserad och välfungerande viltförvaltning som bygger på delaktighet och lokalt och regionalt inflytande. Vi är ett föregångsland när det kommer till att förvalta naturens resurser, och det ska vi fortsätta vara. När det gäller älgförvaltningen är det viktigt att den skapar och bibehåller en älgstam av hög kvalitet som är i balans med betesresurser och som tar hänsyn till viktiga allmänintressen, som till exempel rovdjursförekomst, trafiksäkerhet, jordbruk, skador på skog och inverkan på den biologiska mångfalden. För att det ska fungera krävs det att myndigheter, organisationer, markägare och jägare samarbetar för en hållbar älgförvaltning. har frågan om betesskador varit föremål för högljudd debatt. Älgen har pekats ut som ”skadegörare”, och debatten har handlat mycket om hur älgstammen ska kunna minskas. Detta trots att alla skador inte beror uteslutande på älg – det finns annat klövvilt som bidrar till detta. I samband med det har förslag om utökad jakttid på älg föreslagits, och en del i det har varit förslag om att slopa jaktuppehållet vid brunst, det så kallade brunstuppehållet, som finns i de delar av landet där älgjakten startar . Det vore fel väg att gå. Det är dels en fråga om jaktetik, och etiken har alltid varit viktig i svensk viltförvaltning. Att jaga under brunsten är ett stort avsteg från detta. Svensk viltförvaltning vilar också på ett förtroende och en tolerans hos hela befolkningen. Att ta bort brunstuppehållet skulle troligen kraftigt skada det förtroendet och den toleransen. Både av jaktetiska skäl och för att brunstuppehållet de facto ger alla människor möjlighet att vistas i skog och mark uppehållet är. Det finns flera möjliga lösningar på problematiken med att avskjutningsmålen på älg inte uppfylls på alla ställen, men att ta bort brunstuppehållet är inte rätt väg framåt.
mot · H702995 · 2019-10-01 00:00:00 — Tillåt inte vargföryngring inom renskötselområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta renskötselns förutsättningar vid vargföryngring och tillkännager detta för regeringen. Den svenska rovdjursförvaltningen är ett ständigt omtvistat ämne. Balansen ska hållas mellan olika arter i vår fauna, människor ska kunna leva och verka i områden där rovdjur finns, och åsikterna om hur detta ska ske är många. Renskötseln är en av de verksamheter som är oerhört känsliga för rovdjur, där ett stort antal renar dödas och skadas av rovdjur . Vargen orsakar stor skada när den kommer i kontakt med renhjordarna, inte bara för de byten den tar, utan också för att den skingrar hjordarna och orsakar en oerhörd press för renägarna. Rennäringen får bära stora delar av konsekvenserna för den statliga rovdjurspolitiken i form av ekonomiska förluster, men också i form av ständig oro och en enorm arbetsbörda. När det gäller huruvida det är möjligt eller ej att tillåta eller eftersträva vargföryngringar inom renskötselområdet har det funnits en samsyn i att vargföryngringar och renskötsel inte är förenligt. När nu anser att det ska finnas vargföryngringar i är det ett orimligt beslut. Viltförvaltningsdelegationen i har sagt nej, och trots detta går myndigheten fram med ett sådant beslut. Om vi menar allvar med att vi vill att rennäringen ska ha en framtid i vårt land så är det inte möjligt att tillåta vargföryngringar inom eller direkt angränsande till renskötselområdet.
mot · H702996 · 2019-10-01 00:00:00 — Behörighet till högre studier på alla gymnasieprogram ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att återinföra att yrkesförberedande program som utgångspunkt också ska ge högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. Sedan gymnasieskolan reformerades 2011 har yrkesutbildningarna tappat många elever och i många kommuner har programmen lagts ner. efterfrågar arbetsgivare utbildad personal inom många av de yrkesgrupper som gymnasieskolans yrkesprogram utbildar för, vilket leder till ett problem med matchning på arbetsmarknaden och bromsar tillväxten när nysatsningar inte blir av i företag som inte hittar rätt kompetens. De ungdomar som fullföljer ett yrkesprogram har ofta en snabbare väg till en stabil position på arbetsmarknaden. är det få ungdomar som vet exakt vad de vill arbeta med . Därför är det olyckligt att valet av gymnasieprogram är så avgörande för vilken väg dessa ungdomar ska välja i livet. Borttagandet av högskolebehörigheten på yrkesprogrammen har upplevts som en återvändsgränd för många unga. Att yrkesprogrammen tidigare innehöll en bredare bas för vidare studier gjorde valmöjligheten större även efter gymnasieutbildningen. har vägen blivit onödigt krokig för dem som vill studera vidare efter en yrkesförberedande gymnasieutbildning. Detta har bidragit till att yrkesprogrammens attraktivitet försämrats och söktrycket sjunkit drastiskt. När valet till gymnasiet blir ett så tydligt vägskäl mellan jobb eller studier är det många osäkra ungdomar som väljer studieförberedande program för att ha större valmöjlighet senare i livet. Detta trots att fler kanske gärna velat gå eller skulle ha passat mycket bra på ett yrkesförberedande program och de yrken som dessa program utbildar för. Arbetsmarknaden är i ständig förändring och vi ser att människor kommer att behöva byta arbete fler gånger under sitt yrkesliv. Då behöver omställningstiden vara kort och möjligheterna till utbildning för att kunna söka sig ett nytt arbete vara många. Därför bör det inte finnas några återvändsgränder i utbildningssystemet. För att åtgärda detta bör det övervägas om inte yrkesprogrammen återigen som utgångspunkt också ska ge högskolebehörighet.