mot · H7022832 · 2019-10-03 00:00:00 — Kraftsamling för att bekämpa brottsligheten i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta konkreta och snabba åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka polisens kapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att det ska finnas goda förutsättningar att återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbt rekrytera administrativt stöd och civila utredare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens verksamhet bör renodlas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ordningsvakter bör ges befogenhet att utföra enklare men tidskrävande sysslor som hanteras av polis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler poliser ska arbeta i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska råda nolltolerans mot all form av brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokal brottsstatistik bör tillgängliggöras och följas upp på ett tydligare sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens uppdrag tydligt bör definieras, vad gäller både brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styrningen av rättsväsendets myndigheter bör präglas av mer långsiktighet och helhetsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att domstolarnas oberoende och självständiga roll ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för när användning av hemliga tvångsmedel får användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet till visitationszoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa utökade möjligheter till husrannsakan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behovsanpassa utformningen av hemliga tvångsmedel för att effektivisera användningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa betydligt bättre förutsättningar för polisen att samla in och lagra biometriska uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för obligatorisk häktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system med anonyma vittnen bör prövas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör bli straffbart att lämna falskt alibi i polisförhör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att distansutmätning ska kunna användas i fler fall för att stoppa livsstilskriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen så att det framgår att verkställigheten ska påbörjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att arbeta för att påtagligt förkorta tiderna mellan dom och verkställighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att häktade bör behandlas snabbare genom att fängelsestraff ska kunna verkställas direkt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka Kriminalvårdens och frivårdens arbete i förhållande till dömda från utsatta områden och gängmiljöer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka brottsofferperspektivet i svenskt rättsväsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för utbetalning av brottsskadeersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för förundersökningsbegränsning i syfte att få fler brott utredda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödet till brottsoffer bör vara likvärdigt över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkopplingen från polis till brottsoffer bör vara tydlig och noggrann och tillkännager detta för regeringen. Vid 2017 antogs ett brett kriminalpolitiskt program som alltjämt utgör en viktig grund för förutsättningarna att pressa tillbaka brottsligheten och öka tryggheten i . Det handlar om att lag och ordning ska upprätthållas i hela landet, förstärkningar av svensk polis, straffrättslig lagstiftning som bättre motsvarar brottens allvar, skärpta insatser mot gängkriminalitet och ett förstärkt arbete mot terrorism. Det syftar också till att fler ska lämna brottets bana efter avtjänat straff, ett bättre förebyggande arbete, att flera brott ska utredas och upp och att domstolarnas oberoende ska stärkas. Vi vill även öka insatserna för att stärka brottsoffrenperspektivet, förbättra arbetet mot it-relaterad brottslighet och bedrägerier samt skärpa insatserna mot hedersrelaterat våld, våld i nära relationer och sexualbrott såväl som åtgärder mot brott som riktas mot äldre. Det krävs därtill bättre möjligheter för kommuner att använda ordningsvakter och att komma till rätta med tiggeri. Tyvärr har den grova brottsligheten förvärrats . Det grova våldet har nått historiskt höga nivåer i . Skjutningar och sprängningar sker statistiskt sett . Kriminaliteten hotar inte bara enskilda människors liv utan hela det svenska samhällskontraktet. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Det är uppenbart att fler skarpa förslag behövs för att knäcka gängen en gång för alla. Mot denna bakgrund har fortsatt att utveckla sin politik på det kriminalpolitiska området. som gängkriminaliteten har tagit ett stort fokus har andra problem växt sig större. Svensk polis behöver stärkas avsevärt för att ha förmåga att bekämpa gängen och förebygga, ingripa mot och utreda annan brottslighet. Det kräver både resurser och att Polisen moderniserar sin verksamhet – och lär av framgångsrika satsningar vi sett på andra hålla i världen. Det går dock inte att betrakta Polisen enskilt. Satsningar måste också göra på övriga rättsväsendet. Det gäller bland annat , domstolarna och Kriminalvården. Dels för att åstadkomma en effektiv och rättssäker lagföring, dels för att stärka det viktiga återfallsförebyggande arbete som Kriminalvården bedriver. Allra bäst är givetvis att kunna säkerställa att människor inte utsätts för brott. Men när det ändå inträffar, måste samhället bistå med stöd och hjälp. Det kan handla om allt från att få tillräcklig information till att erhålla skadestånd. alltid värnat brottsoffers intressen. Det gör vi fortfarande, och vi ser att det finns en rad förändringar som bör genomföras i syfte att stärka brottsofferperspektivet i det svenska rättsväsendet. Utöver de förslag som presenteras i denna motion återfinns förslag på kraftfulla åtgärder mot sexualbrott, förstärka åtgärder mot terrorism och förslag mot våld i nära relationer och hedersrelaterad brottslighet samt andra kriminalpolitiska områden i våra kommittémotioner i justitieutskottet. Stärk Polisen – nu och Svensk polis är inte dimensionerad för att hantera ett fyrtiotal gängmord och över 300 skjutningar och klara av alla sina andra uppgifter. Hårt arbetande poliser ska däremot inte lastas för den nuvarande situationen. Ytterst vilar ansvaret på regering och riksdag att ge polisen, och hela rättsväsendet, de resurser och uppdrag som krävs för att hantera brottslighetens effekter. Rättsväsendets samlade kapacitet för att stoppa gängkriminaliteten måste stärkas här och . Polisen måste få möjlighet att fokusera på kärnuppdraget. Det behövs betydligt fler poliser som har förmåga att bekämpa gängen och som kan förebygga, ingripa mot och utreda annan brottslighet. Kombineras detta med träffsäkra straffskärpningar och satsningar på hela rättssystemet kommer människors trygghet att öka. Vid arbetsstämman 2017 antogs förslag bland annat om att öka antalet poliser, att renodla polisens arbetsuppgifter, att polisen ska ha modern utrustning och bättre arbetsvillkor, samt skärpta åtgärder för att förhindra brott mot poliser och andra anställda i rättsväsendet. I detta avsnitt finns ytterligare åtgärder som menar är helt nödvändiga för att stärka polisen. Stärk Polisens kapacitet och frigör polisiära resurser Det råder bred politisk enighet i om att polisen ska ha 10 000 fler anställda . Att sätta mål är dock inte tillräckligt. För att målet faktiskt ska kunna uppnås behövs konkreta insatser för att öka polisyrkets attraktivitet. Antalet platser på polisutbildningen har blivit fler, men alldeles för många platser står tomma. Därför har föreslagit en betald polisutbildning och riktade budgetsatsningar för att polislönerna ska kunna höjas Det finns dock ett uppenbart behov att förstärka polisens kapacitet att agera mot gängkriminaliteten – vi kan inte vänta ända . Det handlar om att förstärka lokalpolisområdena där gängen är som mest aktiva, att tillföra mer resurser till de enheter inom polisen som hanterar grova våldsbrott och att förstärka de så kallade aktionsgrupper som agerar inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet. En sådan satsning kräver att polisiära resurser frigörs. Även här finns möjligheter att agera här och . Arbetet med att anställa fler civila utredare måste intensifieras. Vi vill också se en särskild satsning för att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. En särskild satsning bör också göras för att återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Det är ett snabbt och effektivt sätt att öka antalet erfarna poliser, fram till dess att nya poliser har utbildats och kommit på plats. Polisen bedriver en betydande ärendehantering av så kallade polismyndighetsärenden. Det bidrar till att polisen har ett omfattande uppdrag som rör annat än det som brukar definieras som kärnverksamheten, det vill säga att förebygga, ingripa mot och utreda brott. Det har gjorts några utredningar som belyst och föreslagit att vissa verksamheter som utförs av polisen i stället ska utföras av andra aktörer. konstaterade till exempel att det fanns en rad uppgifter inom polisen som bör ha en annan huvudman. Det handlade exempelvis om passhantering, hittegods, felparkeringar och ett antal tillståndsärenden. Det breda uppdraget leder till ett fokus- eller koncentrationsproblem oavsett resurstillskott. Även med beaktande av att polisen fått resurser för den verksamhet som ska bedrivas är det ett problem som hämmar kärnverksamheten. Tyvärr har utvecklingen mot en ökad renodling av polisens verksamhet stannat av . Till exempel har den tidsödande transportverksamheten av frihetsberövade till stor del blivit kvar hos polisen, och regeringen har till och med planer på att polisen ska få ett större ansvar för transporterna framöver. Detta drabbar polisen både i städerna och på landsbygden. vill därför att åtgärder vidtas för att polisens ansvar för transporter av frihetsberövade minimeras. har vid flertalet tillfällen tillkännagivit för regeringen att aktivt arbeta för att renodla polisens verksamhet. Givet den händelseutveckling vi ser är det högst angeläget att regeringen omgående återkommer till med förslag på hur polisens verksamhet ytterligare ska renodlas. Fler poliser i yttre tjänst Fler poliser måste ut i yttre tjänst. Omorganisationen av polisen var nödvändig, men när vad gäller att få ut fler synliga poliser på gator och torg har omorganisationen tyvärr varit ett misslyckande. Syftet var att skapa en effektiv polisorganisation som också kom närmare medborgarna. Så är inte fallet . På många håll upplevs polisen som frånvarande. Polisen bör därför få i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst. Det är helt avgörande för att vända den trygghetskris som just nu befinner sig i. Utökade befogenheter för ordningsvakter Innan polisen är fullt återuppbyggd finns anledning att börja använda sig av ordningsvakter för vissa uppgifter som poliser utför. Det kan handla om trygghetsfrämjande arbete ute på gator och torg, för att störa kriminell aktivitet. Men också tidskrävande sysslor, såsom transporter av frihetsberövade och omhändertagande av berusade personer. För att detta ska bli möjligt måste regelförändringar genomföras skyndsamt. Ingrip mot all slags brottslighet vill se en nolltolerans mot all form av brottslighet – även den som ibland anses vara bagatellartad. Det handlar om att skapa en miljö där människor känner sig trygga och där handlingar som stör allmän ordning och säkerhet inte ska accepteras. Lag och ordning ska råda. Det innebär att brott ska bekämpas, oavsett om de är stora eller små. Det kan till exempel handla om snatteri, skadegörelse eller att inte köpa biljett i tunnelbanan. Ett framgångsrikt brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete kan inte bara ta sikte på den grövre kriminaliteten. Genom att till exempel utöka ordningsvakters befogenheter och sätta upp fler övervakningskameror skapas bättre förutsättningar att även motverka mindre grova brott och ingripa mot alla typer av brott. I detta arbete bör polisen, och framöver även ordningsvakter, i högre grad få förutsättningar att samverka med såväl civilsamhället som lokala aktörer i näringslivet – dels för att upptäcka brott och dels för att förebygga brott genom att skapa tryggare miljöer. Tydligt ansvar för resultatredovisning och resultatuppföljning Polisens resultatredovisning och uppföljningen av polisens verksamhet har ansetts ofullständig . Det har riktats kritik mot att uppföljningsarbete tidigare endast tagit sikte på kvantitet och inte kvalitet. Det gör det bland annat svårt att bedöma kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Alltsedan omorganisationen har arbete pågått vid att ta fram en ny uppföljningsmodell som bland annat ska fånga upp mer kvalitativa faktorer . Det arbetet är inte klart . Det är nödvändigt att följa upp verksamheten såväl kvantitativt som kvalitativt. Prestationer måste mätas och polisen kan inte vara något undantag. Uppföljningen ska hålla hög kvalitet och måtten ska vara ändamålsenliga. Måtten är relevanta för ett mer effektivt ansvarsutkrävande mot chefer och för hur resurserna ska fördelas. En gedigen uppföljning är också central när införandet av reformer och nya arbetsrutiner övervägs. Många säger sig vilja kopiera den amerikanska polisens arbetsmetoder på vissa håll i : med ett tydligt ansvarsutkrävande av lokala polischefer baserat på färsk brottsstatistik. Självklart går det inte att kopiera modellen rakt av, men lokal brottsstatistik bör kunna göras offentlig för allmänheten och polischefer ska kunna avkrävas ansvar för situationen i sin region eller sitt område. En sådan modell måste dock kombineras med betydande resurstillskott och tydligare mandat för polischefer att kunna fatta beslut. Polisens arbete ska enligt 1 § polislagen (1984:387) syfta till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp, detta som ett led i att främja rättvisa och trygghet i samhället. Polisens uppgifter framgår av 2 § polislagen. Polisen ska bland annat arbeta brottsförebyggande och svara för ordning och säkerhet samt ingripa när störningar av ordningen eller brott inträffat, vidare ska polisen utreda och beivra brott. Polisen ska därutöver fullgöra annan verksamhet som ankommer på polisen enligt lag. Det har framförts kritik som innebär att uppdraget bör konkretiseras. Ju otydligare polisens uppdrag är, ju svårare är det att styra, följa upp och utvärdera verksamheten. Enligt polisorganisationskommittén saknas en ”samfälld syn på vad som är bra resultat i polisens verksamhet”. En utredning bör tillsättas med syfte att skapa en tydligare definition om vad som är uppdrag samt att mot denna bakgrund precisera vilken förmåga polisen bör ha och vilka krav som bör ställas på myndigheten. Också när det gäller polisens brottsförebyggande arbete finns behov av en utredning av vad som egentligen är polisens uppdrag. Den senaste utredningen har på nacken. En ny sådan utredning skulle ha till uppgift att tydliggöra polisens uppdrag och vilken förmåga polisen ska ha på området. När satsningar görs på polisen kommer det att innebära följdverkningar för , domstolar och Kriminalvården. Verksamheterna hänger ihop, och de olika myndigheterna påverkas av varandras arbete. För att inte flaskhalsar ska uppstå bör styrningen av myndigheterna vara sammanhållen och präglas av en helhetssyn. Som påpekat innebär dagens splittrade styrning av rättsväsendets myndigheter en ökad risk för växande handläggningstider och andra brister i hanteringen av mål och ärenden. Detta drabbar till syvende och sist enskilda personer och riskerar att minska förtroendet för rättsväsendet som helhet. Det är viktigt att betona att domstolarnas roll i svenskt rättsväsende är skilt från de brottsbekämpande myndigheternas roller. Medan polisens och arbetar för att förebygga, utreda och lagföra brott består Domstolarnas uppdrag av att skipa rättvisa. Ökade resurser till polisen och medför dock en ökad belastning även för våra domstolar. För att domstolarna ska fullgöra sina uppgifter på ett rättssäkert, rättvist och effektivt sätt krävs därför att även domstolarna bör tillföras resurser som matchar måltillströmningen. Mot bakgrund av den allt grövre brottslighet vi sett har det blivit tydligt att de brottsbekämpande myndigheternas verktyg måste bli vassare. driver ett antal förslag i den riktningen, som i förlängningen innebär att balansen mellan den enskildes integritet och behovet av en effektiv brottsbekämpning förskjuts. Domstolarnas roll som garanter för en självständig och oberoende prövning där grundläggande rättssäkerhetskrav iakttas kommer därmed bli ännu viktigare. Det handlar bland annat om att upprätthålla en rättvis och rimlig bevisvärdering när nya regler om kronvittnen och anonyma vittnen eventuellt kommer på plats. Det handlar också om att fortsätta göra den gedigna prövning som krävs när de brottsbekämpande myndigheterna vill använda sig av hemliga tvångsmedel. Mobilisering mot de kriminella gängen De kriminella gängen livnär sig på brott och narkotikahandel, och de förfogar över ett stort våldskapital. Det grova våldet har nått historiskt höga nivåer i . Skjutningar och sprängningar sker nästan . Våldet har ökat i både omfattning och grovhet. sticker ut när det gäller användning av handgranater och skjutvapen sett till andra jämförbara länder. Det skapar otrygghet och begränsar vardagen för hederliga människor som lever i områden där gängen härjar. Det leder till dödsfall, skador och närstående som drabbas. Men gängkriminaliteten hotar inte enbart enskilda människors liv, utan hela det svenska samhällskontraktet. Genom sin närvaro och sitt hänsynslösa våld, inte minst utsatta områden, bygger gängen parallella samhällsstrukturer. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Det utmanar rättsstaten och ytterst vår demokrati. krävs en kraftfull politisk mobilisering mot den grova kriminaliteten och de kriminella gängen. Inriktningen måste vara glasklar: Vi ska gripa och ställa gängmedlemmarna inför rätta, och vi ska få bort dem från våra gator. Lag och ordning ska gälla överallt. driver en bred agenda för att stoppa de kriminella gängen, bland annat med förslag som antogs vid arbetsstämman 2017. Det handlar om helt avgörande åtgärder såsom zonförbud, fördubblade straff för kriminella som begått gängrelaterad brottslighet, slopad straffrabatt för unga och slopad mängdrabatt, möjlighet att döma till vistelseförbud, förstärkt vittnesskydd samt enklare och ökad användning av övervakningskameror. Ytterligare åtgärder bör nu inkluderas i en kraftfull politisk mobilisering mot gängkriminaliteten, i synnerhet mot bakgrund av det eskalerande våldet. Givetvis måste dessa akuta åtgärder också kombineras med ett verkningsfullt brottsförebyggande arbete, men den mest effektiva brottsförebyggande insatsen här och är att fler ledare inom de kriminella gängen sätts i fängelse . På behövs och insatser för att stoppa nyrekryteringen till de kriminella gängen – att bryta utanförskap och skapa framtidstro, framför allt genom satsningar på skola och utbildning. som åtgärderna mot gängkriminaliteten måste intensifieras så krävs att samhället insatser för att få fler att sluta begå brott intensifieras. Det handlar om åtgärder riktade mot såväl personer inom den organiserade brottsligheten som andra livsstilskriminella vilka på grund av missbruk eller andra orsaker återfaller i brott . Bättre verktyg för polisen att utreda gängkriminalitet Givet att gängkriminalitet har blivit ett allt större och allvarligare samhällsproblem behöver också rättssystemets verktyg förbättras. Ett viktigt verktyg för att klara upp brott kopplade till organiserad brottslighet är tillgången till hemliga tvångsmedel. Det handlar exempelvis om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Polisen ska kunna använda hemliga tvångsmedel i fler fall än vad som sker . För att kunna använda dessa tvångsmedel måste förundersökningen röra brott med minimistraff om fängelse . Den gränsen bör sänkas till fängelse . Vidare bör motsvarande gräns för när hemlig rumsavlyssning (så kallad buggning) får användas sänkas från fängelse till fängelse . Det skulle bland annat möjliggöra hemlig rumsavlyssning i utredningar som rör grova vapenbrott. En total översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel bör göras i syfte att åstadkomma mer ändamålsenliga regler anpassade efter dagens förutsättningar. Poliser bör bland annat kunna ges möjlighet att spana på en viss person via kameraövervakning på distans, eftersom det i visa områden inte är möjligt att på plats följa en misstänkt med handhållen kamera utan att polisen blir upptäckta. Vidare innebär dagens tillämpning av reglerna hemlig rumsavlyssning (buggning) att möjligheten till det låses vid en viss plats. Det skapar svårigheter när kriminella byter plats för sina möten och samtal. Skärpt straff för narkotikaförsäljning Narkotika är en stor inkomstkälla för kriminella grupperingar. Enligt polisen är konkurrerande narkotikamarknader den vanligaste anledningen till de dödsskjutningar som nådde helt nya nivåer. För att bekämpa de gängrelaterade skjutningarna måste alltså narkotikahandeln bekämpas. Och de riktigt tunga insatserna måste riktas mot kriminella grupper som organiserar narkotikahandeln. Efter ett antal domar från har straffen för narkotikabrott – även sådana brott som sker i överlåtelsesyfte – mildrats väsentligt. vill se en återgång till de strängare straff vid narkotikaförsäljning som gällde tidigare. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att skärpa straffen för överlåtelse av narkotika. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med ett förslag i frågan. Vi vill också se mer specialiserade narkotikapoliser för att narkotikarelaterad brottslighet ska kunna bekämpas på ett effektivare sätt.