mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — finns en insikt om att dagens kravlösa och svagt reglerade anhöriginvandring belastar det svenska samhället bortom vad som är rimligt. vill därför skärpa det nuvarande regelverket genom att införa ett försörjningsansvar för anhöriginvandring och familjeåterförening. I enlighet med den tillfälliga lagen finns numera ett generellt försörjningsansvar för de flesta former av anhöriginvandring. vill permanenta detta. Vi vill dessutom utvidga det efter de rekommendationer som återfinns i EU:s familjeåterföreningsdirektiv. Detta gäller särskilt kravet att familjemedlemmen ska ordna med en heltäckande sjukförsäkring för den i . Slutligen vill införa krav på medverkan i integrationsåtgärder, dels för referenten innan familjemedlemmen kommer till , dels för familjemedlemmen efter ankomsten. ser allvarligt på brottslighet och vill därför också införa ett vandelskrav både för referenten i och för familjemedlemmen som vill flytta till . Det ska stå klart att båda parterna är ostraffade och skuldfria, så att det finns goda förutsättningar för dem att kunna leva tillsammans i , i samklang med det svenska samhället. 6.5.2 Fler DNA-tester för att styrka släktskap Många länder i världen saknar fortfarande fungerande folkbokföringssystem. I andra länder har systemen regelbundet utsatts för stora störningar. Följden är att det ofta är alltför lätt att lura att ett släktskap föreligger mellan en referentperson i och en familjemedlem utomlands. vill där utöka den existerande rätten till DNA-tester för att styrka släktskap, så att det blir norm i de fall där det inte framstår som uppenbart obehövligt. 6.5.3 Tillfälliga uppehållstillstånd huvudregeln Liksom tidigare nämnt avser med tiden att avskaffa permanenta uppehållstillstånd och i stället övergå till ett system med tidsbundna tillstånd som regelbundet måste förlängas tills medborgarskap kan beviljas. På så sätt kan i högre grad följa upp tidigare tillståndsärenden, beivra fusk och skenäktenskap, uppmuntra till medverkan i integrationsinsatser, motverka våld i relationer och vid behov återkalla tillstånd och utvisa personer. 6.5.4 Förbättrad möjlighet till återkallande av uppehållstillstånd har liten möjlighet att kontrollera huruvida det finns skäl att återkalla ett uppehållstillstånd eller besluta om att återkalla ett uppehållstillstånd. Problemen bottnar dels i bristande kommunikation mellan myndigheter, dels i den oerhörda arbetsbörda som ständigt lider av. Därmed upptäcks exempelvis sällan uppenbara skenäktenskap, och om de upptäcks blir ärendena om återkallande liggande. anser att situationen är oacceptabel och vill prioritera återkallandet av uppehållstillstånd. För det första ska lagstiftningen ses över, så att utlänningar som kommit hit på falska grunder eller använt sig av kryphål får sitt uppehållstillstånd återkallat och utvisas. För det andra ska kommunikationen mellan myndigheterna avsevärt förbättras. De vattentäta skotten måste rivas ned. Slutligen ska myndigheterna, främst , tillföras resurser och instruktioner för att prioritera ärenden om återkallande av uppehållstillstånd. I enlighet med rekommendationen i EU:s ovannämnda familjeåterföreningsdirektiv öppnar för att tillåta att vid behov genomföra hembesök, när det finns välgrundade misstankar om vilseledande information eller skenäktenskap. Intrånget i privatlivet står väl i proportion till rättsstatens behov av kontroll över invandring och beivrandet av kriminalitet, inte minst när det gäller människohandel och tvångsäktenskap. 6.6.1 Kompetens och utbildning i fokus Den svenska ekonomin är en av världens mest avancerade, med hög konkurrenskraft, höga kompetenskrav och hög utbildningsnivå. År för år har utrymmet på arbetsmarknaden för personer med låg utbildning minskat, särskilt för arbetstagare som dessutom har svaga kunskaper i eller är dåligt orienterade i den svenska kulturen. Detta syns tydligt i arbetslöshetsstatistiken i , där de flesta arbetslösa, i synnerhet de långtidsarbetslösa, är lågutbildade och invandrare. Det måste därmed betraktas som orimligt att den största delen av arbetskraftsinvandringen varit just lågutbildade. vill att denna utveckling stoppas genom att utlänningslagstiftningen skrivs om för att fokusera på behovsprövad arbetskraftsinvandring av högutbildade. välkomnar EU-direktivet om s.k. blåkort, som ska förbättra möjligheten för högkvalificerad arbetskraft att flytta till EU. Direktivet riktar in sig på högkvalificerad arbetskraft med hög inkomst, finansierad sjukförsäkring och arbetsvillkor i linje med det som i övrigt krävs enligt nationell lagstiftning. Däremot är det beklagligt att det svenska systemet för arbetskraftsinvandring, med låga krav och dålig uppföljning, helt har motarbetat blåkortssystemet, som ju fått sådan positiv effekt i exempelvis . vill anpassa svensk lagstiftning för att i bättre omfattning dra nytta av den högkompetenta, ofta nyexaminerade arbetskraft som alltmer söker sig till via blåkortssystemet. Dessvärre förekommer alltmer fusk på den svenska arbetsmarknaden när det gäller utländsk arbetskraft. Svartarbete, människohandel, lönedumpning och hänsynslöst utnyttjande av människor i nöd blir tyvärr vanligare, som systemet för arbetskraftsinvandring undergrävs mer och mer. vill därför skärpa lagstiftningen och tillföra resurser i syfte att förbättra möjligheterna att exempelvis kontrollera kollektivavtal, inbetald skatt och löneutbetalningar automatiskt via databaser, men även genom fler arbetsplatsbesök. Straffen för att anställa illegal arbetskraft måste höjas och en informationskampanj inledas i exempelvis byggbranschen och hotell- och restaurangnäringen. Så som vid andra former av invandring vill också införa en vandelsprövning för utlänningar som vill arbeta i . Som en del av ansökningsprocessen ska de uppvisa handlingar från hemlandets myndigheter som styrker att de inte begått brott och därför kan förväntas leva ett laglydigt liv i . 6.7 Fri rörlighet inom EES är en del av EU. Detta innebär bl.a. gemensamma regler för rörlighet inom unionen och övriga EES. Tyvärr har vi sett hur den nuvarande rörelsefriheten missbrukas genom att allt fler EES-medborgare i en svag ekonomisk situation söker sig till för bättre levnadsvillkor, då deras hemland inte förmår ta ansvar för sina medborgare. Detta har för del resulterat i en kraftig ökning av tiggeri i mer eller mindre organiserad form, men också brottslighet orsakat av bl.a. baltiska ligor. Detta är inte och har aldrig varit syftet med den fria rörligheten inom unionen. Den dåvarande regeringen beslutade att i praktiken släppa kravet på att EES-medborgare skulle registrera sig hos . Följden blev att endast i liten omfattning vet hur många och vilka EES-medborgare som vistas i riket. Därför vill återinföra kravet på registrering, för en bättre översikt av invandringen från andra EU-länder. Genom registreringen kommer också polisen att ha möjlighet att kontrollera vistelsetid i landet och utvisa de personer som missbrukar den fria rörligheten. Det råder ingen tvekan om att den fria rörlighetens problem i beror på dels undermålig svensk lagstiftning, dels att fel begås i respektive EU-land. anser därför att måste sätta större press på EU-länder som inte tar ansvar för sina egna medborgare. I vissa fall kan även straffåtgärder på EU-nivå bli aktuella. Sålunda kan bidra till ett bättre samhälle både i vårt eget land och i andra länder. 7.1 Bistånd som gör nytta – med de mest utsatta i fokus utgångspunkt är att tillerkänna alla nationer samma grundläggande fri- och rättigheter som vi kräver för vår egen nation. Grundläggande mänskliga fri- och rättigheter är universella, lika viktiga och gällande för alla människor. Biståndspolitikens långsiktiga mål är att mottagarländerna ska kunna ta ekonomiskt och humanitärt ansvar för sin befolkning och respektera grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. I dagens värld behöver fler människor i utvecklingsländer få ett hopp om en ljusare framtid i sitt eget land. Genom att bidra till utveckling kan vi också förebygga konflikter och skapa bättre förutsättningar för internationell fred och säkerhet. En sådan förändring är tidskrävande och behöver i första hand komma inifrån, drivas av inhemska krafter och individer som har en förståelse för och kunskap om lokala förutsättningar. Mot den bakgrunden vill verka för en biståndspolitik som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Fokus bör ligga på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet. Bistånd ska inte handla om givarens ideologiska utgångspunkt, utan om effektiva och ändamålsenliga satsningar där varje krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Av samma anledning kommer vi fortsatt slopa regeringens avräkningar för flyktingmottagande i . Den del av biståndsramen som överstiger det av FN rekommenderade av bni måste alltid vägas mot de behov som finns under andra utgiftsområden. –2018 budgeterade för det största biståndsanslaget av alla riksdagspartier; vi konstaterar dock att nu är på väg in i en delvis annan situation. Behoven av investeringar inom vården, rättsväsendet, försvaret och äldreomsorgen är högst påtagliga. kan en stor del av kostnaderna inom offentlig sektor hänföras till invandring från länder som traditionellt mottagit bistånd från . Att mäta biståndsramen som en kvot av bni är också ett något trubbigt instrument som exempelvis inte tar hänsyn till var befinner sig i konjunkturcykeln. Under en högkonjunktur kan utgifterna öka dramatiskt som vi vet att en lågkonjunktur står för dörren. Mot den bakgrunden föreslår en lägre biståndsram om av bni . Den lägre biståndsramen innebär breda besparingar, men även fortsatta satsningar inom biståndets kärnområden som humanitärt stöd, vatten, sanitet och flyktinghjälp. Utanför biståndsverksamheten föreslår vi besparingar på Sidas förvaltningskostnader och flyktingkostnader. Inom biståndsverksamheten föreslår vi besparingar på området demokrati och mänskliga rättigheter, inklusive jämställdhet och förvaltning samt vissa av instrument. I linje med våra övergripande prioriteringar föreslår vi också satsningar på kärnstödet till de stora multilaterala humanitära organisationerna som Vaccinalliansen , och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria, UNHCR och . Det samlade svenska biståndet enligt vårt förslag ligger något under utfallet . Biståndet genom Sida och Sidas förvaltningskostnader ligger något under utfallet . 8 Försvar och säkerhet Försvarsfrågan var tyvärr inte bland de frågor som väljarna ansåg som viktigast i valet . Detta är beklagligt eftersom försvarspolitiken uppvisar stora skillnader partierna emellan vilket återspeglas i den ekonomiska politiken. Källa: baserat på budgetmotioner . Figur 10 visar föreslagen budget för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets beredskap relativt övergångsregeringens proposition. har länge förespråkat kraftiga höjningar av försvarsanslagen och en återgång till ett invasionsförsvar, i huvudsak baserat på värnplikt. , 2019, är detta majoritetsåsikter i . För att fortsättningsvis ska förbli alliansfritt krävs en omfattande upprustning av det svenska försvaret. Vi föreslår dessutom ett försvarsförbund med . Ett väl rustat förbund mellan och skulle innebära en väsentlig militär tröskel för en eventuell angripare. Om en stormakt skulle angripa oss konventionellt skulle de lida märkbara förluster och stå försvagade inför andra stormakter. kan ingen vara orolig för att –skulle ha offensiva planer. Figur 11 visar försvarets kostnader som andel av bruttonationalprodukten (bnp). låg andelen på medan det 2017 var nere på . Ett riktmärke är att försvarsutgifterna på lång sikt bör ligga på av bnp men eftersom anslag är eftersatta behöver andelen nå 2025 för att trappas av mot det långsiktiga målet om . De beslut som fattas avgör vilket försvar har . Eftersom försvarets anslag varit eftersatta , kommer att vara sårbart till dess de ökade anslagen får effekt. Att införskaffa materiel innebär långa ledtider samt att kvalificerad personal måste rekryteras och utbildas. Att nå utgifter enligt ovanstående är inget oöverstigligt problem; och gemensamma bnp är av stormakten . Dessutom kan vi, tack vare vår framgångsrika försvarsindustri, köpa många materielsystem av den egna försvarsindustrin till gagn för vår egen samhällsekonomi. 8.1 Försvarsmaktens materiel och övningar Försvarsmakten har, bl.a. på grund av ett felbalanserat försvarsprisindex, varit underfinansierad , vilket har lett till ett uppdämt behov av materielbeställningar. Man måste nu komma ikapp, vad gäller både materielsystem, ammunition och drivmedel. För att nå fram till det målet måste Försvarsmaktens anslag för övningar och materielinköp förstärkas. 8.2 Utbildning av värnpliktiga och officerare Det var ett skadligt experiment att avbryta utbildningen av värnpliktiga, vilket fick många negativa effekter. Därigenom kunde förbanden inte fyllas på eftersom antalet kontrakterade var för få och många avbröt kontrakten . Dessutom försvårades rekryteringen till andra positioner i försvaret och folkförankringen försvann. Det verkliga nålsögat för en expansion av försvaret är dock officersutbildningen. För att främja officersrekryteringen behöver Försvarshögskolan ges resurser att utbilda fler officerare. 8.3 Totalförsvaret och MSB Tyvärr är , som tidigare hade ett omfattande civilt försvar, det enda land i som lagt ned det civila försvaret. Det militära försvaret klarar sig inte i krig utan det civila försvaret. ska återupprätta det civila försvaret. Det är viktigt att det blir ordentligt gjort med beredskapslager, driftvärn och civila befälhavare. Ett effektivt flygvapen har varit avgörande för nästan all krigföring i modern tid. Därför behövs en utökning av beställningen som har gjorts av JAS 39 . I ett längre perspektiv behövs sammanlagt 200 plan Gripen E/F. har ca 100 plan Gripen som är mobiliserbara. Det totala antalet plan är sammankopplat med vilka beväpnings- och utrustningsalternativ som blir aktuella. 9 Skola och utbildning 9.1 Reformera skolan och möjliggör höjning av skolresultaten Ett fungerande utbildningssystem med ordning, trygghet, god arbetsmiljö och höga förväntningar på eleverna är grundläggande förutsättningar för såväl elevernas kunskapsinhämtning som lärarnas och skolpersonalens arbetssituation. Det finns en tydlig koppling mellan hur väl en skola fungerar och vilka resultat den levererar. Grundskola, gymnasium och högre utbildning lotsar unga människor in i samhället och in på arbetsmarknaden. I en situation där stora grupper i samhället står utanför både arbetsmarknaden och det svenska samhället, ett utanförskap som dessutom tenderar att gå i arv, hamnar skolan i fokus. Tyvärr är nuvarande utveckling inte uppmuntrande. Svenska elevers resultat har försämrats drastiskt, och även om de senaste PISA-resultaten visade en liten uppgång så är den alltjämt låg. Kunskapsresultaten hos svenska elever ligger mycket lägre än och dessutom lägre än hos elever i flertalet andra europeiska länder. Utvecklingen innebär färre toppstudenter, att den genomsnittliga kunskapsnivån sjunker och att segregationen ökar, liksom antalet elever med mycket bristfälliga kunskaper. Dessutom visar undersökningar att svenska elever har en försämrad psykisk hälsa. Situationen för lärarna är i vissa fall ohanterlig, med hög stress, hög arbetsbelastning samt hot och våld i skolmiljön. befinner sig i en allvarlig migrationskris, som fyller på systemet med elever som inte kan svenska. Effekterna av migrationsvågen syntes inte i den senaste PISA-mätningen men kommer att avspeglas i framtida mätningar. Kommunernas ekonomi kommer också att sättas under hård press. rapporterade medierna att många kommuner gör stora nedskärningar i sina skolbudgetar. Ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för framstår som alltmer nödvändigt. Skolinspektionen måste dessutom ges ökade resurser för att inte bara säkerställa likvärdigheten i utbildningen, utan även kontrollera att skolverksamheten bedrivs i enlighet med gällande styrdokument. Inspektioner måste utföras oftare och upptäckta brister åtgärdas snabbare. 9.2 Insatser för personal inom förskola och skola Även förskollärare, lärare och fritidspersonal inom är utsatta yrkesgrupper vad gäller ökat antal sjukskrivningar där också stressrelaterad psykisk ohälsa är ett utbrett problem. Den svenska skolan har i många avseenden blivit otryggare även om bilden inte är entydig och inte gäller alla skolor. Det är obligatoriskt med rastvakter, vilket på många skolor har ökat tryggheten. Våld och hot har blivit vanligare på många skolor i utsatta områden. har lärarnas arbetsbelastning ökat, främst på grund av ökad administration och ett ökat socialt ansvar för eleverna. Det finns också rapporter om ökad psykisk ohälsa bland elever. För att komma till rätta med dessa problem vill vi anställa fler skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal. Då får vi fler vuxna runt skolbarnen och vi får också professionell personal som avlastar lärarna med kringuppgifter som stjäl tid från kärnuppdraget. Detta kommer också att öka chanserna att någon vuxen upptäcker och tar tag i elever som mår dåligt. Vad gäller förskolepersonalen är trycket hårt med stora barngrupper, som vi anser bör minska. För alla barn kanske inte heller just förskola är det bästa alternativet och vi menar att fler alternativ till barnomsorg som t.ex. dagbarnvårdare eller möjlighet för de föräldrar som vill att vara hemma något längre med de minsta barnen med barnomsorgspeng kan minska trycket på förskolan och bidra till mer välmående barn och vuxna, såväl personal som föräldrar. För att förebygga smittspridning och verka för välmående personal inom både förskola och grundskola vill vi även slopa karensavdraget första sjukdagen. 9.3 Barns lärande på förskolan Förskolan och skolan är, vid sidan av umgänge med familj och vänner, något av det viktigaste för barn och unga, då det lägger grunden för barnens framtid. Verksamheten måste ge goda förutsättningar för en bra start i livet. Den fria leken ska stå i centrum och motorisk utveckling stimuleras. En bra och näringsrik kost ger förutsättningar för god hälsa senare i livet. Det ska vara attraktivt att arbeta med barn, och personalens arbetsvillkor måste bli bättre. För att stärka fokus på hälsa och arbetsmiljö vill vi därför se ett slopat karensavdrag för personal i förskola och grundskola i syfte att minska stress och belastning för personal, som kan stanna hemma då de är sjuka. På så vis ser vi också till att begränsa eventuell smittspridning, i enlighet med rekommendationer. Förskolebarn behöver förberedelse för senare skolgång, och invandrade barn behöver få möjlighet att bli en del av det svenska samhället. Verksamheten ska uteslutande bedrivas på svenska språket. Som ett led i att bryta den ökande segregationen i samhället vill vi införa obligatorisk förskola för de barn som har två utlandsfödda föräldrar och som bor i utsatta områden. Där ska de ges möjlighet att ta del av svensk kultur, svenska språket och svenska värderingar. Jämlikhet är en av de grundläggande värderingarna i , och därför ska slöja inte användas i svensk förskola. 9.4 Förberedelseskola och hantering av hedersproblematik Nyanlända elever har specifika behov. Det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Nyanlända elever behöver också kunskap om svenska lagar, normer, rättigheter och skyldigheter. Vi vill införa en förberedelseskola i statlig regi med nationell läroplan, vilken bör bygga på de rekommendationer som redan gett ut. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och i stället erbjuda modersmålslärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) använder vi befintliga resurser på ett mycket bättre sätt. Förberedelseskolan ska omfatta såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Hedersrelaterat våld och hedersrelaterat förtryck är ett växande problem i och står i djup kontrast till grundläggande svenska värderingar, sedvänjor och svensk lag. För att motverka all form av hederskultur i skolan och för att hjälpa de elever som utsätts för sådan måste hedersproblematik bli en naturlig del i lärarutbildningen. Dessutom vill vi ha obligatorisk fortbildning i hedersproblematik för skolpersonal i utsatta områden. 9.5 Ordning och reda i klassrummen – med läraren som auktoritet Skolan är en plats för undervisning, och både lärare och elever har rätt till arbetsro. Det får inte råda något som helst tvivel om att det är läraren som bestämmer i klassrummet, och i det fall det inte är ordning i klassrummet åtgärdar läraren detta. Elever som inte klarar av den ordinarie undervisningen ska placeras i jourklasser där de får hjälp av personal med särskild kompetens. Erfarenheter visar att denna åtgärd, i sig, gör att de flesta elever förstår att klassrummet är till för studier. Den mindre andel elever som inte gör det får alltså på detta vis särskilt stöd i jourklasser. Elever som begår allvarliga övergrepp i skolmiljö ska gå i pliktskola. Så länge kommunen är huvudman för skolan måste staten kunna gå in och ta över skolor som inte fungerar och där bristerna är alltför omfattande. Antalet elever i ökar, och i takt med ökande elevkullar förvärras lärarbristen. Det måste åter bli attraktivt att vara lärare. Det är stor brist på behöriga lärare och intresset för att söka till landets lärarutbildningar är ljumt, vilket bl.a. beror på dålig löneutveckling och framför allt på grund av en i många fall helt oacceptabel arbetsmiljö. Lärarna behöver avlastas från göromål som inte gäller undervisning. Lärarna behöver också få större möjligheter till fortbildning, ansvarstagande, karriär och löneutveckling. En satsning ska göras på stödpersonal som till exempel it-personal, administrativ personal, kuratorer och personal för stöd till elever med särskilda behov. Detta bidrar i förlängningen till en renodlad och stärkt lärarroll, där arbetsuppgifter som inte är direkt kopplade till kunskapsuppdraget sköts av annan personal. Fritidshemsverksamhet är för många elever ett viktigt inslag utanför det ordinarie skolschemat. Den ger skolbarn möjlighet till en givande fritid och gemenskap med andra skolelever. Fritidshemsverksamheten ska också kunna vara ett komplement till skolan för elever som behöver stöd i sin läxläsning. För en väl fungerande fritidshemsverksamhet behöver barngrupperna minskas till maximalt 20 barn. 9.7.1 Tvåårigt gymnasium och återinförande av ämnesbetyg Det råder en allvarlig brist på personer med praktisk utbildning inom vissa yrkessektorer. De tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med minskat teoretiskt innehåll ska återinföras. Den som så vill kan sedan komplettera sin tvååriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. Den kursutformade gymnasieskolan måste avskaffas. Gymnasieskolan måste tydligare kopplas till högre utbildning och arbetsliv. Det kursutformade gymnasiet orsakar onödig stress hos eleverna och har inte det långsiktiga bildningsperspektiv som präglade gymnasieskolan före reformen . Vi vill därför återinföra renodlade ämnesbetyg. Inom introduktionsprogrammet Språkintroduktion behöver olika nivåer utifrån elevernas förkunskaper införas. väljer många ungdomar gymnasieprogram som inte leder till arbete. Genom en s.k. teknikbrygga vill vi ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara, antingen i industrin eller genom att vidareutbilda sig inom teknik eller naturvetenskap.