ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021054 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag och tillkännager detta för regeringen. Folkparkerna är en viktig del av det som fanns och har varit en central del av människors helgnöje . Det är en viktig del av berättelsen om , som handlar om folkhemmet och om kulturarvet och som är väl värd att bevara till eftervärlden. När folkrörelserna växte fram och började engagera sig i medlemmarnas fritidssysselsättning tillkom Folkets Hus, nykterhetsloger och senare folkparker. Att träffas på folkets park och dansa, äta, dricka och umgås blev en mycket viktig mötesplats över generationerna, för familjer, vänner, nöjeslystna och framför allt dansanta. Många av forna tiders artister har fortfarande mer eller mindre oslagbara besöksrekord i folkparkerna och för att nämna några så minns de äldre generationerna fortfarande , ”Snoddas” och , som tillsammans med så många andra har bidragit till parkernas status som svensk kulturbärare. Underhållningsbranschen och folkparkerna fick successivt konkurrens av förströelser som radio, biografer, television och senare av discon, nattklubbar, datorer och mobiltelefoner. Vikande besökarantal och dansbandens allt högre gager blev slutet för många folkparker. har många scenbyggnader och tak till dansbanor förfallit, raserats eller rivits eftersom det inte funnits ekonomiska möjligheter eller incitament att renovera anläggningarna. Underhållet är oftast eftersatt och trävirket inte sällan murket. För att rädda det som räddas kan krävs riktade insatser utöver det som ägarföreningarna har möjlighet till. De folkparker som ännu bedriver verksamhet gör det dock inte med samma intensitet vad gäller festkvällar och spelande orkestrar, utan det handlar alltmer om nostalgiska tillställningar , då människors vanor har förändrats över generationernas lopp. Därigenom är det också svårt att få ekonomisk i verksamheten. Jag vill relaterat till ovanstående att regeringen utreder möjligheten att införa ett statligt bidrag, förslagsvis efter modell för en kulturarvsfond, dit organisationer, föreningar, privatpersoner och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel för verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Folkparkerna är djupt rotade i den svenska folksjälen. Det vore en viktig kulturgärning att kunna rädda dem från att förfalla.
mot · H7021055 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur man kan införa dialektundervisning på skolschemat och tillkännager detta för regeringen. Det måste anses vara av angelägen natur att värna om dialekterna som en viktig del av vårt kulturarv och att medvetandegöra det redan från unga år. Genom att införa ämnet dialekt på skolschemat ökar man barns och ungdomars intresse och förmåga att levandegöra traktens folkmål i det vardagliga ord- och språkbruket. Flera språkforskare har sagt att det är bra för barns språkutveckling att få bevara sin dialekt och att barn borde få tala dialekt i skolan. En kommitté under arbetade tidigare med dialektfrågan och avgav ett slutbetänkande med namnet Mål i mun – Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27), där man bland annat skrev om skolan: ”Vi föreslår att det skall kartläggas hur barnens språkutveckling inom dialekten ser ut och undersökas hur skolan kan stödja även den dialektala språkutvecklingen.” Respektive kommun skulle kunna anskaffa den litteratur och de ordböcker som finns om dialekten för att införliva det lokala tungomålet i den ordinarie läroplanen eller som tillvalsämne, genom elevens eller skolans val. Med stöd av ovanstående bör regeringen utreda hur man kan föra in dialektundervisning i skolornas verksamhet.
mot · H7021056 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och återta det svenska språkets ställning i statliga medier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det svenska språkets ställning på universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda det svenska språket i lag, klassificerat som nationalspråk, och tillkännager detta för regeringen. Att vårda sitt språk är att uppskatta fädernas tungomål eller, om man så vill, sitt modersmål. Det svenska språkets status har, emellertid, blivit allt mer eftersatt. har vårt språk formats och utvecklats genom impulser och lån från andra språk men behållit en helt egen karaktär. Svenska talas i offentliga sammanhang framför allt i , men även i , där är svensktalande, framför allt på den finska . Norskan och danskan har mycket gemensamt med svenskan och kan förstås i mycket hög grad av svenskar, eftersom de skandinaviska språken tillhör den nordgermanska (nordiska) språkgruppen, dit också isländska och färöiska hör. Går vi bakåt till den svenska utvandringens tid så talades svenska även i olika ”svenskkolonier” i framför allt , men också i för de flesta svenskar okända provinser som Misiones i , där många svenskar slog sig ned. Även i fanns svensktalande befolkning, och därifrån deporterade estlandssvenskar utgjorde en liten svensktalande del i . Men det svenska språket lever inte kvar i något av dessa områden, utan praktiseras officiellt enbart i och . I enlighet med minoritetsspråkskonvention valdes minoritetsspråken finska, meänkieli, samiska, och jiddisch till att bli officiellt erkända i på grund av att dessa språk ”av hävd” har talats i landet. Sedan språklagen trädde i kraft är svenskan i lag definierad som huvudspråk i . I , däremot, är det inskrivet i grundlagen att de officiella nationalspråken är finska och svenska. Kraven på att bidragen skulle framföras på svenska i SVT:s ”” avskaffades 2002 och ersattes av sång på valfritt språk. Likaså hade SR:s ”Svensktoppen” en regel om att alla bidrag skulle framföras på det svenska språket, men de får framföras på valfritt språk, förutsatt att texten är författad av en svensk medborgare. Här bör television och radio vidta åtgärder för att stärka och återta det svenska språkets ställning i statliga medier. Universitetslitteratur blir i allt högre utsträckning engelskspråkig och vissa kurser saknar svensk litteratur. Här måste åtgärder vidtas för att stärka det svenska språkets ställning på universitet och högskolor. Ett officiellt språk är ett språk som specifikt anges vara ett sådant i länders konstitutioner eller lagar. De officiella språken används i landets offentliga administration och är de språk som lagar, domar och myndighetsbeslut avfattas på. I används begreppet ”officiellt språk” eller ”huvudspråk” om svenska språket. I grundlag och språklag används begreppet ”nationalspråk” med samma betydelse. Det är min uppfattning att , likt vårt grannland (som har 6 procents svensktalande befolkning), skall skriva in i grundlagen att svenska är officiella nationalspråk.
mot · H7021057 · 2019-10-01 00:00:00 — Ordning och reda i klassen utan mobil ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa skrivningen i skollagen och tillkännager detta för regeringen. Som ett led i att skapa bättre ordning och reda i klassrummen med bättre koncentrationsmöjligheter för eleverna, måste också förutsättningar skapas. Genom att inte tillåta mobiltelefoner i klassrummen förbättras arbetsmiljön avsevärt, både för de elever som brukar och missbrukar mobiltelefoner och för de elever som har svårt att koncentrera sig på grund av andra elevers prat, sms och ständiga aktivitet med sina mobiler. Att detta orosmoment så länge kunnat tolereras på många skolor är en av flera viktiga förklaringar till den stökiga situation som upplevts och upplevs av både lärare och elever på dagens skolor. Men med ett tydligt regelverk om mobilfria klassrum ges en konkret signal till elever och föräldrar som de har att rätta sig efter. har denna problematik diskuterats utan att komma till konkreta åtgärder. Lärare har kunnat omhänderta elevers mobiler när ordningen i klassrummet har störts, men att använda den ljudlöst och spela eller sms:a har inte ansetts som störande av ordning och därför har mobilerna fått följa med in i klassrummen. Tyvärr missbrukas detta vilket resulterar i att det blir mer eller mindre omöjligt att stävja situationen för allas bästa. Därför är det nödvändigt att skärpa skrivningen i skollagen, för att skolledningen skall ges rätt att stoppa elever från att ta med sig mobilerna in på lektionen. Studier och bättre möjlighet till koncentration för bättre studieresultat, både för mobilbrukarna och för de som störs av mobilbrukandet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021058 · 2019-10-01 00:00:00 — Ta bort vägtrafikskatten för tävlingsfordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att slopa vägtrafikskatten för tävlingsfordon och tillkännager detta för regeringen. /17 kom förändringar gällande registreringsskyltar. En tävlingsskylt med svarta tecken på en botten för bilar och motorcyklar som används i tävlingssammanhang. På så kallade saluvagnsskyltar kom också några mindre justeringar. Tävlingsfordon är inte utrustade för den vanliga trafiken och ofta saknas en del av den utrustning som krävs för att få framföra fordonet i trafik. En rallybil måste transporteras mellan två specialsträckor i ett rally och har därför dispens att få framföras på vägarna i samband med tävling eller träning och denna skylt införs för att fordonen tydligt ska identifieras som ett fordon med speciella begränsningar i användandet. finns cirka 5 600 tävlingsfordon i vägtrafikregistret, varav 3 600 är rallybilar och 2 000 är tävlingsmotorcyklar. Eftersom rallybilar bara får köras på väg vid tävling och annan sportslig verksamhet under förutsättning att den som framför fordonet har giltig tävlingslicens (utfärdad av eller annat nationellt förbund), bör avgiften för vägtrafikskatt slopas för dessa tävlingsfordon. Detta bör gälla även en tävlingsmotorcykel, som bara får köras på väg i samband med träning eller tävling som är organiserad av motorklubb registrerad i eller .
mot · H7021059 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa morgonsamling i skolan och tillkännager detta för regeringen. I har skolorna morgonsamling, vilket ger en sammanhållning och gemenskap över klassgränserna. Eleverna får någonting att se fram emot , vilket blir en bra start för att komma igång inför dagens utmaningar. Det är ingen hemlighet att de finska skolresultaten har rusat ifrån de svenska. En av anledningarna till resultaten är att eleverna respekterar lärarna på ett helt annat sätt. Såväl lärare som elever är överens om att morgonsamlingen bidrar till en större gemenskap och ett lugnare klimat. Respekten för varandra och i synnerhet för skolpersonalen är tydlig. Morgonsamlingen skulle med fördel kunna ha olika teman, alltifrån allmän information till trivselaktiviteter, sällskapsspel, sång och musik. Regeringen föreslås se över möjligheten att införa morgonsamling i den svenska skolan, som ett led i en tryggare och bättre skola för ökad trivsel och respekt för varandra, vilket också skulle höja studieresultaten.
mot · H7021060 · 2019-10-01 00:00:00 — Närhet till polis – tryggare landsbygd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler poliser bör stationeras ut i landsbygdskommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt och tillkännager detta för regeringen. En tilltagande otrygghet på landsbygden som ofta drabbar äldre människor, inte sällan på ensligt belägna gårdar, är att utländska ligor åker runt på stöldturnéer och ibland till och med rånar och misshandlar dem i deras hem. I ett flertal mer eller mindre kända fall har det till och med lett till dödlig utgång. Att stävja detta måste ges hög prioritet eftersom en ökad oro bland framför allt äldre människor är ett faktum på landsbygden, där man tidigare inte kände behov av att låsa dörren om sig. Fler poliser behövs för att hantera brottsligheten på landsbygden, som annars riskerar att bli en guldgruva för kringresande ligor, när fältet står fritt för denna typ av brottslighet. har storstadsregionerna en högre koncentration poliser än landsbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. står många polisstationer tomma i många små kommuner eller så är öppettiderna begränsade eller om stationen ens är öppen längre. Dagens polismyndighet är alltför inriktad på att arbetet skall se bra ut i statistiken, men i själva verket saknas resurser för att hålla efter brottslighet och skapa trygghet, vilket man tidigare gjorde genom en tydligare närvaro.
mot · H7021061 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade länsanslag till det värmländska vägnätet och tillkännager detta för regeringen. De statliga länsanslag som utbetalas till är långt ifrån tillräckliga. Pengarna ska täcka drift och underhåll samt framtida investeringar men förslår inte. Det handlar om säkerheten på vägarna, liksom att få regionen att överleva. Vägarna har stor betydelse för industri och näringsliv i trakten, men också för turismens möjlighet att överleva och utvecklas. Åkerier drar sig nästan för att färdas på vägar som riksvägarna 61, 62 och 63 och , som länge lidit av både hålor, gupp och skador vid tjällossning. Turistsäsongen är problematisk med trånga vägar där möten med annan tung trafik kan bli extra vanskliga och plogbilar som kommer farligt nära mötande trafik och bildar långa köer på de smala vägarna gör det omöjligt att göra säkra omkörningar. När tjälen släpper på de mindre vägarna händer det att vägkanter kan ge vika och vattenplaning kan uppstå till följd av försänkningar i vägbanan som orsakats av tung trafik på belastade och dåligt underhållna vägar. Problemet med dåliga vägar blir i längden dyrt för bilägarna men ger arbete åt bilverkstäderna. Det handlar om slitskador, däck, fälgar, styrleder, spindelleder och bussningar som tar skada av tjällossningens följder. Länsanslag för mindre folkrika län kan vara viktigare än någonsin, nu då perifera regionändar snart riskerar att få allt mindre del av anslag, till förmån för mer folkrika trakter där den mesta trafiken färdas i storregionernas tidevarv.
mot · H7021062 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskatten inom kulturnäringen och tillkännager detta för regeringen. När dansband spelar upp till dans på folkparker och dansbanor är momssatsen . När andra orkestrar uppträder för publik räknas det som en konsert och beskattas med kulturmomsen på . Detta är ekonomiskt kostsamt inte bara för dansbanden utan också för arrangörer och dansbandspublik, som får betala ett högre pris. Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusiken och ändå inte har den minsta avsikt att dansa måste betala mer än om denne person uppskattat annan typ av musik. Om ett band spelar konserter för sittande publik är det alltså i moms, men om samma band spelar på en dansbana med exakt samma låtar så är momsen . I en dom där gått vidare till kammarrätten löd delar av domen: ”Deltagarnas uppmärksamhet är i huvudsak riktad mot sin danspartner och själva utförandet av dansen och inte mot scenen. Den musik som spelas tycks ha en underordnad roll och tyngdpunkten i arrangemanget är själva dansen.” Dansbanden är kanske den folkligaste nutidskultur vi har i . Folkparkerna var och är fortfarande förknippade med dansbandsmusik och ingenting kan sägas ha påverkat flera generationers upplevelser och minnen på samma sätt i dagens Nöjessverige. Makthavarna har klassificerat ”finkulturen” som den riktiga kulturen, utan att ha någonting på fötterna i ämnet. De har heller inte insett konsekvenserna av vad detta innebär för branschen. En sänkning av momsen skulle säkra dansbandskulturen så den skulle ha bättre förutsättningar att leva vidare. Det finns klara fördelar med enhetlig moms och därför bör de ojämlika momssatserna ses över. Utgångspunkten bör vara en rättvis enhetlighet mellan olika musikgenrer. Med anledning av detta föreslår jag att en översyn av mervärdesskatten för kultur bör genomföras.
mot · H7021064 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att en nationell strategi för yttäckning utarbetas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att PTS bör få i uppdrag att följa upp yttäckningen och kvaliteten på röstsamtal med mobil, och detta tillkännager för regeringen. Täckningen för taltjänster uppgick till av yta. Mer återstår alltså att göra och en strategi för detta bör läggas fast. Att politiken lägger fast mål om bredband och telefoni åt alla är en viktig signal för att motverka den pågående urbaniseringen. Regeringar av olika färg har aktivt drivit frågan då det gäller bredband men gäller det att mobiltelefonin får samma uppmärksamhet. Att vi fortfarande har så många och stora vita fläckar där vi helt tappar mobiltäckning vid röstsamtal är helt oacceptabelt och kan de facto äventyra våra liv om vi råkar ut för sjukdom eller olyckor. Men god uppkoppling är dessutom viktigt för företagande, tillgänglighet och miljö. I det uppkopplade samhället ändras våra vanor och bland annat arbetet bedrivs på andra premisser. är det till exempel vanligt att människor jobbar under resan till och från arbetet varför det är viktigt att fjärrtåg och kollektivtrafik inte bara kan erbjuda uppkoppling till internet utan också god mobiltäckning för röstsamtal. För att en strategi för mobiltäckning för röstsamtal ska vara relevant krävs också att det definieras olika nivåer på näten som ska uppnås till olika år. Experter menar att när mobiltelefoner kan börja använda 4G-nätet betyder det också att täckningen för röstsamtal kan förbättras jämfört samtal över 2G och . Det gäller särskilt för de som bor på landet. , , bör därför få i uppdrag att följa upp hur yttäckningen utvecklas. Med hänvisning till den nationella strategin som finns på bredbandsområdet bör ge regeringen i uppdrag att ta fram en motsvarande nationell strategi för mobiltäckning.
mot · H7021065 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredbandsmålet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer måste göras för att bygga ut bredband på landsbygd och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i sin bredbandsstrategi ”helt uppkopplat 2025” satt som delmål att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband på /s . presenterade emellertid en kartläggning som visar att det bara är av hushållen i glesbygd och av dess företag som har tillgång till snabbt bredband. Något som också digitaliseringsministern har bekräftat i sitt svar till undertecknad på en skriftlig fråga (2018/19:698) som besvarades . Det är alltså uppenbart att bredbandsstrategins mål sannolikt inte kommer att uppnås. Detta är också något som digitaliseringsministern har tillstått. Det är mycket illa att vi inte har kommit längre. Mer måste uppenbarligen göras för att leva upp till målet. I synnerhet som den fortsatta nedmonteringen av kopparnätet kommer att påverka flera hushålls och företags bredbandsförsörjning som sker via ADSL. För mindre kommuner är det svårt att mäkta med de stora investeringar som krävs i infrastruktur för fiber eller dylikt. Det är därför oerhört viktigt att regeringen verkar för att medel även fortsättningsvis kan frigöras via exempelvis landsbygdsprogrammet. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H7021066 · 2019-10-01 00:00:00 — Skärpta straff för fortkörning vid vägarbeten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att föra statistik över antalet incidenter som sker vid pågående vägarbeten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja bötesbeloppet vid fortkörning förbi pågående vägarbeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka gränsen för körkortsåterkallelse vid fortkörning förbi pågående vägarbeten och tillkännager detta för regeringen. Under /19 behandlades en liknande motion. (2018/19:TU7) hänvisade då till åtgärder som vidtagits men som enligt undertecknad framför allt handlade om att frågan tagits in i olika övergripande dokument om arbetsmiljö. Detta är ju en självklarhet men saknas konkreta förslag till åtgärder för att faktiskt göra skillnad. framkom det dessutom att slutade att föra statistik över antalet incidenter vid pågående vägarbeten, varför kunskapen om nuläget är mindre väl underbyggd. Dessutom presenterade fackförbundet en rapport om vägarbetarnas arbetsmiljö som visade att situationen har blivit mycket värre. I rapporten redovisas bland annat en enkät som visar att dubbelt så många vägarbetare (jämfört ) har varit med om incidenter på sin arbetsplats. Likaså uppgår andelen vägarbetare som känner oro för att olyckstillbud kan ske till , vilket är en dubblering jämfört med . Detta sammantaget visar att mer konkreta åtgärder måste vidtas. Därför väcks denna motion igen. beslutade danska att fördubbla bötesbeloppen för den som kör för fort förbi pågående vägarbeten. Likaså sänkte gränsen för körkortsåterkallelse. Syftet var att skapa säkrare arbetsplatser. Det var ett viktigt beslut som också borde ta efter. I en enkät som utförde svarade åtta av tio vägarbetare att de oroade sig för bristande säkerhet och nästan varannan uppgav att de hade upplevt minst en trafikrelaterad incident. Dessvärre visade Sekos undersökning också att antalet olyckor vid vägarbetsplatserna hade ökat stadigt . Den här utvecklingen kan rimligtvis inte få fortsätta. Ett samarbete mellan myndigheter och företag har inletts för att stävja den oroande utvecklingen. Det är bra, men för att stoppa de omdömeslösa fortkörningarna måste mer till. Undertecknad anser därför att regeringen bör se över möjligheten att dels höja bötesbeloppet vid fortkörning förbi pågående vägarbeten, dels sänka gränsen för körkortsåterkallelse vid fortkörning förbi pågående vägarbeten. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H7021067 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder och tillkännager detta för regeringen. genomför ett mycket krävande och viktigt arbete. Bl.a. betalar myndigheten ut ersättning till personer som av olika anledningar har fått en tillfällig eller permanent nedsättning av sin arbetsförmåga. Det blir dock allt vanligare att arbetstagare även har kompletterande försäkringar från olika andra försäkringsbolag. Denna ersättning betalas ut efter att försäkringstagaren har kunnat påvisa att nedsatt arbetsförmåga föreligger samt även gjort samma bedömning och betalar ut ersättning. Skulle dock göra bedömningen att nedsättning av arbetsförmåga inte föreligger, så slutar myndigheten självfallet att betala ut ersättning. Gentemot de andra försäkringsbolag som också betalar ut ersättning görs dock ingen rapportering om förändrade villkor. Därmed riskerar dessa försäkringsbolag att fortsätta betala ut ersättning ovetande om att gjort en ny bedömning och slutat betala ut ersättning. Problematiken kan enkelt avhjälpas om ges skyldighet att meddela andra försäkringsbolag om och när en förändrad bedömning görs avseende utbetalningar till en person. Detta tillvägagångssätt finns t.ex. i . Slutligen bör nämnas att en försäkringstagare har skyldighet att rapportera nya omständigheter till både och sina egna försäkringsbolag. Underlåtenhet att göra detta kan leda till rättslig påföljd. Många har dock dålig kunskap om detta, och kontrollerna som genomförs för att upptäcka detta är alltför få. Genom en enkel åtgärd hos kan dock problematiken lösas.