mot · H702820 · 2019-10-01 00:00:00 — God vård och omsorg om äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa genom att primärvården har tillgång till specialistpsykiatrins kompetens, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som regeringen initierade 2011 och permanenta anslaget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att skapa förutsättningar för äldre personer oavsett socioekonomiska faktorer eller geografisk hemvist att kunna ta del av konst och kultur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera föreningar att ge äldre möjlighet att utöva organiserad idrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att genomdriva ett stimulansbidrag till idrottsrörelsen som ska gå till en idrottssatsning för de äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler äldrevårdscentraler med speciellt ansvar för hälsofrämjande och förebyggande verksamhet införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ett särskilt snabbspår på akuten inrättas för de äldre patienterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som får i uppdrag att ta fram ett förslag på hur en ny rättighetslag för äldreomsorgen kan se ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra LOV obligatorisk för äldre i alla landets kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra pilotprojekt i utvalda kommuner för att dessa ska implementera en äldreombudsman och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att en SIP ska tas fram redan i första kontakten med den äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att kartlägga skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en parbogaranti på särskilda boenden, samt att den kvarlevande ska få bo kvar eller erbjudas annan plats av kommunen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att, i stället för att kommunen döms till vite, se över möjligheten att ekonomiskt kompensera de äldre som inte får plats på ett särskilt boende , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investeringsstödet bör ändras till ett allmänt stöd för kommunerna att tillgodose de stora behov som finns inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kommunerna placerar trygghetsboenden i närheten av förskolor, skolor eller andra sammanhang där barn finns närvarande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara bindande krav på bemanning av särskilda boenden dygnet runt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka tillgången till kategoriboende med husdjursprofil och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler demensbyar byggs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att genom ett statligt stimulansbidrag ge kommunerna ekonomiska förutsättningar att införa nyckelfri hemtjänst och digitalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett statligt stimulansbidrag för att säkerställa att de äldres mat uppfyller vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet samt att nattfastan ej överskrider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undantaget för skattepliktig kostförmån även ska omfatta den vårdpersonal som arbetar på somatisk avdelning inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma en strategi mot ensamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ifall man som i ska utse en ensamhetsminister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att se över hur kommunerna kan minska äldre personers ensamhet och motverka digitalt utanförskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och forma ett nationellt och mer likvärdigt ramverk för anhörigstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en ökning av forskning om våld mot äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utöka kraven på kontroll ur belastningsregistret, så att den sker kontinuerligt och omfattar anställda, praktiserande och studerande inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att i högre grad öka tryggheten samt förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten och huvudmännen samt privata utövare i samverkan ska vidta långsiktiga hållbara åtgärder för att främja kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att regioner, kommuner och privata utförare ska ge personalen inom äldreomsorgen goda förutsättningar att delta i vidare- och specialistutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att snabbutbildningar av undersköterskor upphör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledarskap ska ingå i samtliga vårdutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att certifiering av nivå C1 i svenska språket ska vara ett krav vid nyanställningar för personal inom äldreomsorg och hemtjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i palliativ vård bör föras in i all typ av vårdutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att avveckla de ofrivilliga delade turerna och tillkännager detta för regeringen. I utgör äldre personer en växande andel av befolkningen, och den väntas öka . Många svenska äldre har fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer tvingas leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum (2019:82). Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65‑årsdag. Därtill är det alltför svårt för de äldre som är i behov av samhällets insatser att få tillgång till adekvat vård och omsorg. Denna utveckling måste därför vändas och en rad åtgärder skulle underlätta livet och vardagen för de äldre. Välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeden. Psykisk ohälsa bland äldre lider av alla äldre personer av psykisk ohälsa. Enligt ”Lägesrapport för vård och omsorg om äldre 2019” är av alla svenskar eller äldre i riskzonen , vilket gör psykisk ohälsa till en av våra största folksjukdomar. Äldre personer som lider av psykisk ohälsa finns framförallt inom primärvården och äldreomsorgen och saknar tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. Psykisk ohälsa hos äldre personer, som inte sällan har flera andra sjukdomar , kan vara svårt att upptäcka. Sjukdomsbilden hos äldre är ofta annorlunda än hos yngre. har de äldre mer diffusa symtom och risken är därför större att en psykiatrisk diagnos förbises. Bland äldre personer som begått självmord har åtminstone sökt sjukvård en månad före dödsfallet och mer än var tredje innan enligt ”Det är inte alltid som man tror”. Suicidtalen är högst för män och lägst i åldersgrupperna . Drygt så många män som kvinnor avlider av suicid i åldersgruppen . ökade andelen suicid bland de äldre männen jämfört med , visar , och enligt forskningsstudier kommer var fjärde person att drabbas av psykisk ohälsa efter . Vanligast är depression och ångestsyndrom. Depression är lika vanligt bland äldre som demens, men mer outforskat, menar . För att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa är det viktigt att primärvården har tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. Modern forskning, bland annat från Statens folkhälsoinstituts ”Kultur och hälsa”, visar att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa i allmänhet och det har stor betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll både i det förebyggande hälsoarbetet och inom ramen för vård och omsorg. Eftersom kulturen är något grundläggande för oss människor behöver även äldre ges möjlighet att få uppleva den. Kulturpolitiken ska skapa förutsättningar även för äldre personer oavsett socioekonomiska faktorer eller geografisk hemvist och alla ska ha likvärdiga möjligheter att ta del av konst och kultur. Regionerna bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper, i synnerhet för sjuka och äldre, genom att premiera fortsatt forskning och utveckling på området samt genom konkreta verksamheter. Att stärka arbetet med kultur bland äldre och inom äldreomsorgen är viktigt, och den engångssatsning på kultur för äldre som regeringen initierade 2011 bör förlängas så att äldre människor får fortsatt möjlighet till deltagande i kulturlivet. Det är också viktigt att stimulera föreningar att ge äldre möjlighet att utöva organiserad idrott. För att de äldre ska motionera mer skulle en idrottssatsning till idrottsrörelsen vara nödvändig. har en välfungerande förebyggande verksamhet när det gäller mödra- och barnhälsovård. Detta har inneburit att hälsan förbättrats för småbarn och deras mödrar och det har gett oss världens lägsta mödra- och spädbarnsdödlighet. När det gäller de äldre ses ofta exempel på problem som hade kunnat förhindras om det förebyggande arbetet hade varit effektivare. På flera håll i har ett liknande system som mödra- och barnavårdscentralerna, så kallade äldrevårdscentraler, införts, och det har lett till en effektivisering av vården som därefter givit stora hälsovinster för en stor del av befolkningen. Fler regioner bör satsa på de äldre och införa äldrevårdscentraler. Snabbspår för att minska belastningen på akuten gjordes två miljoner besök vid landets sjukhusbundna akutmottagningar av patienter . Medianväntetiden för läkarbedömning var och den totala vistelsetiden var och , för hela riket. Enligt stod personer för av alla besök på akuten . De fick vänta på att träffa läkare vilket är en något jämfört med den totala patientgruppen. För dessa äldre ökade emellertid den sammanlagda vistelsetiden på akuten jämfört med . Vistelsetiden är nu och . Den tid patienten fick vänta på att få träffa en läkare på akuten varierar också stort över landet. visar att vid många av de större sjukhusen var vistelsetiden mycket lång, med en mediantid på . All forskning visar på att akuten är det absolut sämsta stället för äldre multisjuka att vara på – de behöver lugn och ro och få vård snabbt. Därför måste det akuta omhändertagandet av äldre personer förändras och förbättras. Ett särskilt snabbspår på akuten skulle ge de äldre patienterna rätt specialistvård snabbare, som trycket på akutmottagningen skulle minska. En ny lag behövs som ger vård- och omsorgsbehövande äldre en starkare ställning. Begreppet ”skälig levnadsnivå”, som inte är gott nog, ska fasas ut och ersättas av ”goda levnadsvillkor”. De rättigheter som anses självklara för andra grupper i samhället ska även vara självklara för omsorgsbehövande äldre. En utredning bör tillsättas som får i uppdrag att ta fram ett förslag på hur en ny rättighetslag för äldreomsorgen kan se ut. Utredningen ska omfatta alla frågor som berör äldres rättigheter inom äldreomsorgen. Lagen om valfrihet (LOV) Valfrihet och privata vårdformer är positivt så länge de privata vårdgivarna lever upp till samtliga ställda kvalitetskrav. Lagen om valfrihet, LOV, innebär att kommunen genom konkurrensutsättning kan tillåta andra utförare av omsorgstjänster och liknande än bara den kommunala. Det sker genom en upphandling inom ramen för LOV där kommunen specificerar de villkor som utförarna ska uppfylla. Vid upphandling på entreprenad inom äldreomsorgen ska kvalitet alltid gå före pris. LOV möjliggör, i de kommuner där den tillämpas, att den äldre och dennes anhöriga kan välja den utförare av hemtjänst som passar den enskilde. Den enskilde och dennes närmsta vet bäst vilken omsorg som passar och vilka behov och önskningar den äldre har. Oavsett ålder ska man kunna påverka den vård och omsorg man är i behov av, vare sig det handlar om val av boende, hemtjänst eller vårdcentral. LOV stärker äldres självbestämmande och ger en ökad valfrihet men leder också till att verksamheter som inte är tillräckligt bra kan väljas bort. LOV bör göras obligatorisk för äldre i alla landets kommuner. Alla kommuner bör införa en äldreombudsman för att uppmärksamma äldres behov även om de bor hemma utan några sociala insatser från samhället. Den äldre ska, från pensionsåldern, erbjudas samtal en gång om sin situation i vardagen för att belysa om det finns behov av exempelvis sociala aktiviteter eller hälsofrämjande insatser. Äldresamtalen skulle ge både samhället och närstående möjlighet att upptäcka exempelvis begynnande eller pågående sjukdomstillstånd . Tyvärr är kommunernas ekonomi mycket ansträngd och därför kan det vara svårt att på den kommunala nivån få pengarna att räcka till en ny befattning i form av en äldreombudsman. Därför vill vi att regeringen genomför ett pilotprojekt i ett antal kommuner för att dessa ska implementera en äldreombudsman. Samlad individuell utvecklingsplan (SIP) trädde lagändringar i kraft som innebär att regionen och kommunen tillsammans ska upprätta en individuell plan när den enskilde har behov av insatser från både och hälso- och sjukvården. En samlad individuell utvecklingsplan, SIP, ska tas fram redan i första kontakten med den äldre även om denne endast behöver en lättare insats såsom ett larm. Detta är för att den äldre ska få rätt insatser från början, men en SIP ska också upprättas i ett förebyggande syfte. Statistik visar att av kommunerna har rutiner för att informera barn och unga om SIP medan motsvarande siffra för äldre bara är . Av de äldre som får en första insats av omsorgen behöver ökade insatser, och är det som har ett ökat behov. I en rapport från Vårdanalys framkommer att sjukvårdsinsatser för äldre personer med kronisk sjukdom, särskilt multisjuka, inte samordnas i tillräckligt hög grad. SKL:s prognos över särskilt boende för äldre visar att av de äldre vet om att SIP finns och ska upprättas och därför ligger ett stort ansvar på de som träffar den äldre . För att detta ska fungera tillfredsställande och jämlikt över hela landet krävs ett nationellt grepp om frågan. Likvärdig möjlighet till särskilt boende Äldre personer som på grund av oro, ångest, ensamhet eller liknande skäl har svårt att bo kvar i sin bostad bör erbjudas ett batteri av insatser. Kommunerna kan i samverkan med regionernas hälso- och sjukvård och civilsamhället erbjuda psykiatriskt stöd, dagverksamheter, träffpunkter, väntjänst och boendeformer som kan underlätta gemenskap. Tillgången till platser i särskilt boende för äldre personer varierar mellan kommuner, men antalet platser totalt har minskat . I vissa kommuner har det skett en ökning av andelen äldre personer som har hemtjänst. Möjligheten att få flytta in på ett äldreboende varierar beroende på var i landet man bor. SKL:s lägesprognos visar också att det finns skillnader mellan kommuner när det gäller vilka behov som ska tillgodoses och vilka personer som ska få flytta in på äldreboende. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att kartlägga skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och vilka orsaker som i så fall kan förklara dessa skillnader. Kartläggningen bör också innefatta om kommunernas ekonomi har någon betydelse. En parbogaranti ska givetvis finnas så att sammanboende inte tvingas bo i varsitt hushåll när den ena parten fått plats på någon form av särskilt boende. Önskar partnern flytta med så ska det alltid kunna erbjudas. För efterlevande partner ska kommunen erbjuda fortsatt plats på det särskilda boendet eller annat passande alternativ. För att detta ska fungera tillfredsställande och jämlikt över hela landet krävs ett nationellt grepp om frågan. varierar andelen av de som är eller äldre med omfattande behov av vård- och omsorgsinsatser som bor i särskilt boende från 19–i de kommuner som ligger lägst till 90–i de kommuner som ligger högst. Det finns brister i kommunernas uppfyllelse av verkställandet av beviljade beslut om plats på särskilt boende . Hur det tar från att ett framtida behov av platser på ett särskilt boende prognostiseras, en ökning av platser planeras och beslutas, till det att ett boende står inflyttningsklart kan variera stort mellan kommunerna. En nyckelfråga är tillgången på ledig mark och byggnader. I kommuner med god tillgång kan processen från beslut till inflyttning vara mindre än , vilket ger en stor flexibilitet i prognosarbetet. I andra kommuner är mark och lokaler mer begränsat, menar SKL. Nästan 13 000 personer tvingades vänta på att deras beviljade insats skulle verkställas. Långa väntetider kan ha stor inverkan på en persons livskvalitet men kan även resultera i särskilda avgifter för kommunen, vilket indirekt påverkar alla kommunens invånare. fakturerade kommunerna för oskäliga väntetider, fördelat på cirka 90 kommuner. Istället för att kommunen döms till vite bör man se över möjligheten att ekonomiskt kompensera de äldre som inte får plats på ett särskilt boende . Totalt 127 kommuner bedömer bostadsmarknadsenkät att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Det är 11 kommuner fler än , då 116 kommuner uppgav att de hade underskott på den här formen av bostäder. Enligt var det 109 kommuner 2016 som uppgav att de hade underskott på den här formen av bostäder, så det ökar . Enligt socialtjänstlagen är det kommunen som har ansvar för att det ska finnas särskilda boendeformer för äldre i behov av vård och omsorg. Regeringen anslår medel för investeringsstöd, något som dock inte uppnått önskad effekt. Vi föreslår därför att investeringsstödet ändras till ett allmänt riktat stöd till äldreomsorgen som står kommunerna fritt att använda till de behov som finns. Biståndsbedömt trygghetsboende är en boendeform för äldre som behöver stöd och hjälp i boendet men syftar också till att bryta oönskad isolering samt upplevd otrygghet i det egna hemmet. Till skillnad från ett särskilt boende erbjuder inte trygghetsboendet heldygnsvård. Trygghetsboenden kan leda till att platsbristen och väntetiderna minskar. Barn och äldre har ofta ett positivt utbyte av varandra och med fördel bör trygghetsboenden placeras i närheten av förskolor, skolor eller andra sammanhang där barn finns närvarande. Detta skulle kunna höja de äldres känsla av att tillvaron är meningsfull som de äldres närhet och erfarenheter skulle kunna vara viktiga i barnens vardag. Nattbemanning på särskilt boende Regeringen beslutade att införa en ny bestämmelse i socialtjänstförordningen om bemanning av särskilt boende för äldre, socialtjänstförordningen (2001:937), SoF. De nya reglerna anger att personal ska finnas tillgänglig utan dröjsmål dygnet runt. Detta innebär att särskilda boenden inte behöver vara bemannade med personal dygnet runt utan endast att personal finns ”tillgänglig”. Att en person finns tillgänglig ger inte samma trygghet och möjlighet att få hjälp direkt. Trots skärpta krav på nattbemanningen är den fortfarande låg på många äldreboenden i landet. Enligt IVO:s oanmälda inspektioner blir de boende, bland dem många med demens, fortfarande inlåsta. beslutade i 628 ärenden som gällde klagomål på äldreomsorg. Av dessa ledde 171 till fortsatt tillsyn och 96 ärenden gällde särskilt boende, varav de flesta omsorg och omvårdnad. Antalet beslut var fler än året före; 2017 togs beslut i 439 ärenden, varav 111 ledde till fortsatt tillsyn enligt färska siffror. Det är oacceptabelt, och det visar att de skärpta kraven ej fått önskad effekt. Särskilda boenden ska vara bemannade dygnet runt så att personal kan ge nödvändig hjälp utan dröjsmål eftersom det är viktigt att de omsorgsbehövande äldre känner sig trygga. Kommunerna ansvarar för hur nattpersonalen organiseras varför bemanningen också kan se olika ut i olika kommuner. Den boende ska kunna vara säker på att det finns personal till hands då man behöver den, oavsett i vilken kommun man bor. Bindande krav på bemanning av särskilda boenden dygnet runt behöver därför införas. Det finns forskning, bland annat från Vårdhundskolan, som visar att djur kan medföra positiva hälsoeffekter och öka de äldres livskvalitet. Djurens närhet påverkar både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Undersökningar visar också att äldre personer som har djur äter färre läkemedel samt har en bättre egenvård. Trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur vid flytt till ett äldreboende. Endast ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet vilket inte är tillfredsställande. Därför måste tillgången till kategoriboende med husdjursprofil öka. I ett tiotal länder, däribland , har man byggt en form av demensbyar för att ge de boende en trygg och meningsfull vardag. Demensbyarna finns inom ett avgränsat område där det, förutom demensboendet, även finns faciliteter såsom exempelvis butiker, frisör, pub, bibliotek och dylikt. Man kan beskriva det som en inhägnad stadsdel i miniformat. Demensbyn ska förutom diverse kommersiell verksamhet även erbjuda en god utomhusmiljö med fina promenadstråk i en harmonisk miljö. En vacker natur är som balsam för själen och kan hjälpa den demenssjuke att finna lugn. Omsorgen av dementa behöver utvecklas i vårt land varför det är en god idé att införa demensbyar även i . Demensbyar planeras i och vilket är mycket positivt. Det är dock viktigt att de demenssjuka inte stigmatiseras. menar att man även måste ta hänsyn till att många demenssjuka inte kan bo i demensbyar, utan de kommer fortsätta att vistas i samhället. Då är det viktigt att det fortfarande finns personal, kompetens och resurser för en bra demensvård utanför demensbyarna. vill verka för att man på fler håll i landet ser över om fler demensbyar kan byggas. Nyckelfri hemtjänst och digitalisering Allt fler rapporter presenteras, till exempel Brås rapport ”Brott mot äldre”, som tar upp äldre som råkat ut för stölder, rån och överfall i sina egna hem. För att säkerställa äldre människors trygghet bör regeringen, genom införandet av ett statligt öronmärkt bidrag, stimulera kommuner att installera någon form av nyckelfria lås. Nyckelfri hemtjänst fungerar genom att hemtjänstpersonalen vid ankomst till brukaren verifierar sin identitet över blåtand mellan mobiltelefonen och låsenheten, vilket låser upp låset.