mot · H702616 · 2019-09-27 00:00:00 — Elever som inte får sin särbegåvning uppmärksammad av skolan kan utveckla koncentrationssvårigheter eller andra symtom, till exempel att de blir stökiga eller oroliga då den vanliga undervisningen inte erbjuder utmaningar eller upplevs som spännande. Dessutom får dessa elever inte den kunskap och utveckling de behöver. SKL (kommuner och landsting) har tagit fram en handlingsplan publicerad som har som syfte att bättre uppmärksamma särbegåvade elever inom skolan. Med utgångspunkt från denna och råd behöver dessa elever ges extra stöd och extra utmaningar. De ska även ges möjligheter att gå snabbare fram i undervisningen genom att läraren erbjuder dem separat undervisning samt i möjligaste mån skapar studiegrupper där elever tillåts gå snabbare fram i sina studier. Mentorskap är en givande möjlighet för särbegåvade elever där de kan stödja andra elever i skolarbetet. Detta är utvecklande för båda parter. De insatser som den särbegåvade eleven gör ska räknas in i betygssättningen. Befintligt förslag om satsning på stödpersonal möjliggör delvis satsningar på särbegåvade elever. Särskilt stöd för elever med särskilda behov Vissa elever har behov av extra stöd för att följa med i undervisningen. Skolan präglas ofta av grupparbeten där ett stort ansvar läggs på eleverna själva, en pedagogik där barn ska söka information på egen hand samt ägna sig åt lustfylld inlärning. Denna typ av pedagogik passar en del elever, oftast elever från studievana hem. Ökad grad av självstudier i tidiga åldrar gör att elever med särskilda behov får än svårare att följa med i undervisningen. Elever som har särskilda behov ska ges extra stöd inom skolan. Detta möjliggörs genom befintligt förslag om att tillsätta extra stödpersonal i skolan, vilket innebär ökat antal specialpedagoger och annan personal i skolorna som vid behov kan hjälpa dessa elever. Inslag i den ordinarie lärarutbildning som handlar om elever med särskilda behov ska förtydligas och utökas. Demokrati och respekt samt kritiskt och konstruktivt tänkande Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande. Reflektion kring etiska och moraliska frågor är också nödvändiga inslag i skolans uppdrag. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras, inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. I enlighet med detta ska läroplanerna Lpfö 98 samt Lgr 11 ändra sina skrivningar om diskriminering. I nuvarande skrivelser står det att diskriminering inte får förekomma på grund av kön, etnisk tillhörighet eller religion. Självfallet ska politisk åskådning och politisk partitillhörighet inte heller utgöra grund för diskriminering, vilket ska föras in i nämnda läroplaner. Svenska skolan ska vara partipolitiskt neutral har det framkommit att lärare under lektionstid tagit partipolitisk ställning. Att på detta sätt under lektionstid föra ut egna partipolitiska preferenser är fullständigt oacceptabelt och hör inte hemma i en demokrati. Skolan ska vara neutral och vara tydlig med att sådant beteende inte får förekomma. Det ska föras in i gällande läroplan samt i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid av någon skolpersonal. I första hand bör varning ges till den som på detta sätt bryter mot de demokratiska spelreglerna. Entledigande ska bli aktuellt om partipolitiskt ställningstagande fortsatt görs trots varning. Skoluniform ska införas på frivillig basis i svenska skolor Fördelarna med konform klädsel är flera. Det kan bland annat medverka till att minska den hets som förekommer i att klä sig snyggast eller enligt senaste mode. Det är också viktigt att eleverna känner stolthet och samhörighet med den skola de går på. En gemensam klädsel bidrar starkt till detta. Enhetlig klädsel ska införas på frivillig basis i det svenska skolsystemet, vilket innebär att enskilda kommuner får ta beslut om enhetlig klädsel och vilken finansieringsmodell som ska tillämpas. Ingen enskild kommun ska kunna förbjuda någon friskola i kommunen att fatta beslut om enhetlig klädsel. Möjligheten att införa skoluniform ska skrivas in i skollagen. Skolmatsreform och ökat miljömedvetande Måltiderna i skolan är ett viktigt inslag i elevernas skoldagar. Att äta ordentligt, näringsrikt och gott utgör en grund för välmående, inlärning, engagemang och aktivitet. Matlagning på plats i skolan eller inom mindre närliggande enheter kan innebära större möjligheter till variation i menyn. Det innebär även att bespisningens personal själv bestämmer meny och råvaruinnehåll. Det ger möjlighet till kreativitet och större ansvar vilket är stimulerande i arbetet. Skolelever kan med fördel viss del av lektionstiden få medverka i bespisningen. Det ger delaktighet och kunskaper om det kommande arbetslivet. Vidare kommer det att stimulera elevernas miljömedvetande, att öka förståelsen och vikten av ett hållbart samhälle. Skolmaten ska genomgående ha högt näringsvärde, i möjligaste mån vara svensk- och närproducerad samt tillverkad på plats. Kött från djur som slaktats utan bedövning ska inte få förekomma i svenska skolor. Den kost som serveras i skolan ska inte vara anpassad till religiös eller värdegrundad mathållning. En ordning för att nå målen Undervisning i högre årskurser bygger på att eleverna behärskar baskunskaperna i aktuell årskurs. Utan en stadig grund i skolämnena blir det svårt för en elev att tillägna sig kunskaper i högre årskurser. Om kunskaperna i svenska är bristfälliga drabbar det dessutom samtliga övriga ämnen. Goda kunskaper i svenska är en förutsättning för att kunna ta till sig, förstå och använda information och uppgifter. Inom ämnet matematik byggs en systematik upp där det är nödvändigt att förstå och klara av grunden för att kunna gå vidare i studierna till mer avancerad matematik. Liknande förutsättningar gäller även i NO-ämnen och SO-ämnen. Om rektorn inte ser rimliga möjligheter att eleven kan klara av nästkommande årskurs behöver eleven gå om aktuell årskurs. Rektorn gör en samlad bedömning och fattar det slutgiltiga beslutet om en elevs eventuella behov att gå om en årskurs. Detta efter samråd med klasslärare och ämneslärarna. Målsmän ska informeras om deras barn riskerar att inte godkännas eller nå målen.