mot · H702614 · 2019-09-27 00:00:00 — 9 Stärkt infrastruktur för svensk sjöfart Infrastrukturen i och runt olika typer av hamnar är en grundförutsättning för en god sjöfart. Om passagerare, information eller gods inte kan ta sig till eller från en hamn spelar det ingen roll hur stor kapacitet hamnen har då personer, information eller gods blir kvar i hamnen eller fördröjs genom fysiska, digitala men även juridiska hinder. För många hamnar är därmed vägar, digital infrastruktur och järnväg av stor betydelse för att hamnen ska fungera optimalt genom att hamnflödena flyter utan onödiga hinder och därmed underlättar för både industrin och den närliggande stadens invånare. har en lång kust med över 50 hamnar. Med ett sådant stort utbud av hamnar ges stora möjligheter att med olika typer av gods finna en hamn att skeppa sina varor. Genom kustsjöfarten ges möjlighet att hämta gods i en mindre hamn för att sedan lämna av det till en större hamn, en uppsamlingshamn, en så kallad hubb där sedan vidare utskeppning sker till andra kontinenter som exempelvis , eller . För att kunna nyttja sjöfartens kapacitet maximalt måste farleder och hamnar vara tillräckligt djupa för de nya och större fartyg som byggs. Större fartyg kan transportera mer gods till ett billigare pris per enhet men även generera exempelvis större miljönytta. Trenden bland rederierna är att det byggs större fartyg för att klara den hårda konkurrensen. hamn är ett exempel på en hamn som är i behov av fördjupning för att klara av den kommande direkttrafiken av den nya typen av fraktfartyg. Även Malmporten som är kopplad till gruvnäringen uppe i norr är i behov av farledsfördjupning. Utan dessa farledsfördjupningar kan fartygen inte lasta fullt, vilket är negativt för industrin och sjöfarten i sin helhet. 9.2 Pråmtrafik, en lastbil på vattnet Ett enda modernt pråmfartyg kan lasta lika mycket gods som 100 lastbilar men har enbart en lastbilsmotor som framdrift; det gör pråmtrafiken energi- och miljöeffektiv. Med pråmfartyg i city- och regionlogistik kan antalet tunga lastbilstransporter minskas. Genom att minska antal tunga transporter optimeras transportflöden och transportsystemet blir mer effektivt och hållbart. Pråmfartyg är högteknologiska och specialiserade för olika typer av last som containrar, bulk, bränsle och tex roro-laster. Pråmfartyg är långa, smala och har ett lågt djupgående. De trafikerar enbart klassade inre vattenvägar och är anpassade för trafik i trånga miljöer, sjöar, kanaler och att gå under låga broar i stadsmiljöer. Pråmfartyg är dessutom inte beroende av en etablerad hamn utan kan anlöpa en enklare kajanläggningar och lastplatser, då det finns självlastande pråmar med egen kran. Ett exempel är att istället för att lastbilar åker skytteltrafik med snömassor till en deponi kan ett mindre antal lastbilar transportera snön till närmaste kaj och låta en pråm frakta snön från staden till en deponi. Behovet är liknande för byggavfallssäckar som ska transporteras till återvinning. För att möjliggöra pråmtrafik i större utsträckning kan blickarna riktas mot och där trafiken med pråm har utvecklats . har genom för inre vattenvägar möjligheten att sätta våra egna regler, på grund av att våra vattenvägar inte passerar ett annat land. 2014 möjliggjordes inre vattenvägar i men inget har gjorts för att öka trafiken. Regelverket för de inre vattenvägarna ska ses över för att främja pråmtrafik på skyddade vatten. I översynen bör det även utredas om lotsplikt och farledsavgifter kan tas bort. 9.3 Slussar och jordskredssäkring För att ta sig från till via sjövägen på måste ett antal slussar passeras. Dessa slussar har enligt en maximal livslängd . Slussarna måste därmed bytas ut mot nya – annars kommer trafiken på att stängas ner. Detta är problematiskt, då har stora möjligheter att via pråmtrafik kunna frakta gods som går på lastbil och järnväg. Om pråmtrafiken kommer igång kan gods motsvarande 50 000 lastbilar gå sjövägen istället för på vägarna[4]. är även viktig i flera perspektiv som bland annat ett populärt turiststråk samt förser med dricksvatten. Runt älven finns mycket kvicklera vars egenskaper gör att lerjordens hållfasthet försämras dramatiskt om leran skakas om. Det innebär att om ett skred inträffar så kan det utvecklas till att omfatta ett större område än beräknat och därmed få stora konsekvenser för ända till och de sex kommuner som ligger i direkt anslutning till älven. Vi ser därmed betydelsen av att jordskredssäkra älven inom närtid. För att minska kostnaden med jordskredssäkringen görs detta lämpligen i samband med renovering eller ombyggnation om slussarna. Ansvaret att skredsäkra älven bör tillfalla staten och inte den enskilda kommunen eller villaägaren. Det som oroar är att om en alltför stor kostnad läggs på enskilda villaägare och små kommuner så finns risken att de väljer att inte jordskredsäkra eftersom kostnaden blir för stor. Kommuner och fastighetsägare kan få bidrag för att skredsäkra marken runt älven. Att skredsäkra och säkra infrastrukturen fullt ut bör ligga i statens ansvar. Bolaget är beroende av att älven är fungerande för elproduktion. Regeringen bör påskynda arbetet med att jordskredssäkra älven och byggnation av nya slussar för att säkra sjöfartstrafiken i . Regler gällande inre vattenvägar (IVV) är ett begrepp som började tillämpas då sjöfartsnäringen visat intresse för regelförenklingar gällande inlandssjöfart. Fartyg anpassade för inlandssjöfart tillåts bara trafikera områden som definierats som inre vattenvägar. Kraven för dessa är inte lika omfattande jämfört med havsgående fartyg. Detta beror på att länder som har inre vattenvägar själva har rätt att sätta dessa regler. I kan regelförenklingen nyttjas bland annat på , och från ut till kusten via sluss. Det innebär en stor möjlighet för sjöfarten att skapa nya flöden som exempelvis pråmtrafik på våra inre vattenvägar och därmed även möjliggöra att gods på väg flyttas över till sjöfart. Distanslotsning och borttagande av farledsavgifter skulle öka incitamenten ytterligare att vilja trafikera inre vattenvägar. ska ges i uppgift att farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar och skyndsamt se över behovet av lotsverksamhet. 9.5 Kollektivtrafik på vatten Endast en procent av kollektivtrafik består av båttrafik, trots att en stor del av befolkning bor intill kuster. ökar belastningen på kollektivtrafiken på land. Det finns en stor potential att utveckla kollektivtrafiken till sjöss. Varje stad har sina problem och möjligheter. En utmaning i är exempelvis vädret, mycket regn och kalla vintrar kräver skydd på hållplatserna och påverkar båtarnas kapacitet. En annan är skärgården. Många permanentboende bor utspridda över flera öar, som turister och fritidsboende har sina behov och önskemål på båttrafiken. Det är viktigt att hitta en balans som ger så många som möjligt en välfungerande kollektivtrafik, inte minst med tanke på trängseln i städerna. För att få till mer kollektivtrafik på vatten bör man se över upphandlingsregler, vilka ofta är problematiska för mindre trafikföretag. En översyn behövs, där fastighetsägare ges möjlighet att bygga hållplatser vid sina fastigheter. att trafikverket gör en översyn av trafikflöden i hamnar genomföra en farledsfördjupning i hamn genomföra en farledsfördjupning i Malmporten påskynda arbetet med byggnation av slussar och jordskredssäkring av farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar se över lotsverksamheten på inre vattenvägar stärka kollektivtrafiken på vatten. 10 Trygg och säker sjöfart Säkerhetsfrågor blir i allmänhet allt viktigare och sjöfarten utgör inget undantag. Ett fartyg som farligt gods eller tusentals passagerare kräver att säkerheten tas på största allvar, men även lastning och lossning på land eller säkerhetsrutiner på terminaler eller ombordstigning kräver mycket hög säkerhet. Oavsett kapten, matros eller markbunden personal så är det av största vikt att ha säkra arbetsrutiner att följa om något oförutsett händer. De som arbetar till sjöss har dock i väsentliga avseenden andra förutsättningar att ta hänsyn till jämfört med om man exempelvis arbetar på land, gällande bland annat brand, akut sjukdom och grundstötning med utsläpp som resultat, då räddningsarbetet försvåras avsevärt. Arbetet med att förebygga olyckor på sjön är därmed speciellt då förhållandena är extra svåra då olyckor även kan få omfattande påföljder för djur och växtlighet. Vi menar därmed att säkerhetsarbetet både till land och till sjöss behöver prioriteras. För att få mer plats och effektivare flöden i hamnar så behöver fler torrhamnar, dryports, användas. En container som anlöper till hamn lastas direkt på tåg utan att förtullas och transporteras sedan exempelvis till eller till en torrhamn, där containern lastas av och förtullas istället för i anlöpshamnen. Genom att man snabbt flyttar containern i väntan på tull tar den inte upp onödig plats i hamnen. Ska det fungera optimalt så bör torrhamnarna klassas enligt gällande som infördes av efter terrordåden 9/11. Säkerhetsklassningen bygger på ett skalskydd med övervakning och utbildad personal. Antalet säkerhetsklassade dryports ska utökas. En lots har extra stor kännedom om de farvatten där lotsen är verksam, gällande allt från grund, sandbankar till havsströmmar och avdrift. Med sin erfarenhet hjälper lotsen kaptenen att styra sitt fartyg till hamn eller förbi trånga passager. Lotsens arbete kan komma att förändras i och med att ny teknik införs, både till sjöss och på land. Det finns en pågående övergång till fjärrstyrning inom ett flertal arbetsområden i olika branscher. Detta tekniksprång kan även implementeras inom sjöfart, även om det finns en del juridiska, säkerhetsmässiga och tekniska oklarheter som behöver ses över. har detta varit otänkbart, men att navigera ett fartyg på trygg och säker mark istället för att fysiskt behöva åka ut och möta upp ett fartyg, oavsett väder och vind, kan ha sina fördelar och är tekniskt möjligt. Vi menar därmed att lotsverksamheten behöver ses över gällande fjärrnavigering. Uppförandet av alkobommar vid våra hamnar är positivt och det förbättrar trafiksäkerheten ute på våra vägar. Tyvärr så finns det inom färjetrafiken både yrkeschaufförer och vanliga bilister som inte kan motstå frestelsen att inta alkoholhaltiga drycker under resans gång. Genom att placera ut alkobommar vid hamnar där det finns fordonstrafik sänder man ut proaktiva signaler gällande vad som accepteras angående alkohol och framförande av fordon. Vår förhoppning är givetvis att väldigt få eller att inte någon fastnar i dessa kontroller, men behovet är trots allt tyvärr ett faktum. Den stora farhågan gällande hamnarna ligger dock i trafikflödet och hur införandet av ytterligare alkobommar påverkar exempelvis lossningen av fartyg eller hur köer vid utfarter påverkas i hamnarna. Vi anser att det är viktigt att följa upp detta gällande bland annat placering och hur många bommar som är effektivt, för att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta. För den som färdas i svenska farvatten är sjöröveri inte ett problem, men seglar man runt jorden så finns det områden där sjöröveri förekommer i hög utsträckning. Sjöpirater kan ta över stora fartyg och begär oftast höga lösensummor för att låta fartygen fortsätta sin färd. har fartyg endast vatten som försvar mot dessa nutida sjörövare som färdas i mindre snabbgående båtar beväpnade med automatvapen och raketgevär. Vi ser det generella behovet för sjöfarten att klara sig undan dessa attacker. Hur detta skydd ska utformas bör lyftas i ett mer internationellt forum, men skydd kan vara både proaktivt eller reaktiva genom exempelvis diplomati eller aktiv verkanseld. Vi menar därmed att ska verka för att säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten. 10.5 Utmärkning av sjökort äger och driver fem fartyg för sjömätning, som till exempel lilla som kan sjömäta på grunda områden, till Baltica som klarar av sjömätningar långt ut till havs. mäter främst för EU-projekt och för att säkra upp befintliga farleder. Det innebär att sjömätningen är koncentrerad till de områden där större fartyg rör sig. utför även regelbundna kontrollmätningar över vissa farleder och sjömäter inför, under och efter muddringar in till större hamnar. Många båtägare navigerar med digitala sjökort och kan enkelt markera ut grund som inte finns med i sjökorten. För att underlätta till att få mer detaljerade sjökort, där inte mäter, bör en hemsida eller applikation upprättas där småbåtsägare enkelt kan lägga in koordinater. På det viset kan man bistå med att notera och märka ut grund som inte finns med i befintliga sjökort. kan med den informationen undersöka om uppgifterna stämmer och senare märka ut detta i sjökorten. Det underlättar betydligt och onödiga olyckor undviks. Det medför stora kostnader för den enskilde båtägaren och försäkringsbolagen då en båt kör på ett grund och får hål eller större skador på skrovet. Genom att båtägarna får möjligheten att hjälpa till att få mer precis information kan påkörningar och olyckor i större utsträckning framöver undvikas. utöka antalet säkerhetsklassade torrhamnar att lotsar ska kunna fjärrnavigera fartyg ifrån land införa fler alkobommar i hamnar säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten utöka utmärkningen av sjökort utanför farlederna. 11 Sjöfart med miljö i fokus För att kunna bidra till ett bättre globalt klimat och minska framtida utsläpp finns en konsensus om att kraftfulla miljöåtgärder behövs. Särskilt konkurrensneutrala miljöåtgärder bör lyftas fram, vilka inte begränsar nationella industriers konkurrensmöjligheter i förhållande till den gemensamma branschen eller sektorn. Osunda konkurrensförhållanden mellan industrier resulterar i att jobb och tillväxt flyttar utomlands gemensamt med tillhörande utsläpp, negativt koldioxidläckage. Nya miljöregler som läggs på den svenska sjöfarten som minimum ska även gälla i europeiska farvatten och hamnar. skärptes kravet på svavelhalten det s.k. svaveldirektivet[5] i marint bränsle för fartyg som trafikerar bland annat , Engelska kanalen och . Den maximalt tillåtna svavelhalten sänktes därmed från för trafiken i det svavelkontrollerade SECA-området medan resterande områden i EU och utanför fortfarande låg kvar på . kommer dock svavelhalten i bränslen i resterande EU och utanför att justeras ner till , men strängare regler kommer fortfarande att gälla för bland annat , och Engelska kanalen. För sjöfarten som trafikerar , betyder det att fartygen måste ersätta högsvavliga bunkerbränslen med destillatbränslen, som är väsentligt dyrare. Som alternativ till renare bränslen kan redarna även välja att använda utrustning som i motsvarande grad avlägsnar svaveldioxid ur fartygens rökgaser med ”scrubbers”. Utsläppen på ska minskas samt hårdare kontroller av att regelverket efterlevs ska utföras. ska betydelsen av att regler i största möjliga mån ska vara globalt omfattande betonas. Detta för att förhindra snedvriden konkurrens och koldioxidläckage. Svaveldirektivet är en åtgärd som har införts och som vi har synpunkter på gällande globalt koldioxidläckage. planeras ytterligare en åtgärd för att begränsa utsläppen av kväveoxider, NOx-gaser ifrån sjöfarten inom Nord- och [6]. Förbättrande miljöåtgärder för sjöfarten är bra, men dessa regler bör införas inom så stora områden som möjligt. Om detta ska generera bästa möjliga effekt bör minst hela EU omfattas av ett NOx-direktiv, i annat fall riskerar fartyg som går genom svenska farvatten generellt dyrare kostnader och att transportörer därmed väljer andra fraktsätt än fartyg. Detta resulterar även i att rederier som inte behöver transportera gods via exempelvis Nord- och får andra förutsättningar att konkurrera på den globala marknaden. Införande av NECA-regler på Nord- och behöver omfatta minst hela EU-området. att koldioxidläckage ska tas med i beräkningarna i nya miljöförslag att miljöregler som berör sjöfarten som minimum ska gälla i hela att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela att NOx-direktivet som minimum ska gälla i hela . 12 Forskning, innovation och utbildning för framtidens sjöfart Sjöfartsforskning är en förutsättning för att utveckla och införliva nya varor och tjänster i sjöfarten som ligger till grund för kommande utbildningsprogram. Forskning är även en förutsättning för att klara högt uppsatta miljömål och säkerhetsrutiner och genererar även konkurrensfördelar för svensk sjöfart och reell tillväxt i sin helhet vid rätt prioriteringar. har möjlighet att ta en ledande position genom exempelvis satsningar på innovativa företag, högskolor och högteknologiska forskningsfartyg. Även kringliggande verksamheter och kluster som berör forskning gynnas av nya utvecklingsområden. Forskningens betydelse för den svenska sjöfarten bör lyftas fram. bör satsa på färre men mer smartare strategiska forskningsområden inom sjöfart och att detta bör leda till reellt ökad tillväxt och stärkt sjöfartsnäring. prioritera strategisk forskning inom sjöfarten att forskning leder till reell tillväxt och stärkt sjöfartsnäring. 13 Kultur inom svensk sjöfart är ett av världens mest fritidsbåtstäta länder och båtlivet är en viktig del av kulturarvet. har K-märkt 135 kulturhistoriskt värdefulla båtar och fler är på gång. Syftet med K-märkningen är att ge uppmärksamhet och uppskattning gentemot de människor som satsar både tid och pengar på att vårda och använda äldre fritidsbåtar. I bevaras fritidsbåtar och andra typer av fartyg, exempelvis Sydfart som är ett fraktfartyg byggt och som fortsatt är i drift. Sydfart är ett av äldsta kvarvarande fraktfartyg i trafik och kanske ett av världens äldsta fraktfartyg i kommersiell lasttrafik. Sydfart har en intressant och väldokumenterad historia. Fartyget blev K-märkt 2013. Genom att K-märka fartyg kan de uppmärksammas, bevaras och brukas i större omfattning. 13.2 Förmåner för K-märkta fartyg Maritiman består av en unik samling fartyg och är ett upplevelsecenter i som representerar årtionden av marintekniska innovationer, geopolitiska händelser och mänsklig kreativitet samt uppfinningsrikedom och yrkeskunskap. sprids kunskap och nyfikenhet om maritim historia för besökare, utan att de behöver lämna hamn. Maritiman är därför inte bara ett maritimt upplevelsecenter, utan även en central del av flytande kulturarv. En K-märkning av dessa fartyg med tillhörande förmåner, ligger till grund för att skydda och bevara maritimt kulturarv. Vi vill utreda möjligheten att ge K-märkta fartyg utökade förmåner. Exempelvis båtklubbar, varv, hamnar och kanaler kan bidra till att synliggöra kulturarvet. bevara maritimt kulturarv genom en utökad K-märkning av fartyg bevara maritimt kulturarv genom utökade förmåner för K-märkta fartyg. [1] Källa: samt OOCL . [2] . [3] Förslag om inrättade av fonden för ett sammanlänkat och upphävande av förordning (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014. [4] . [5] Källa: /33/EU. [6] Källa: .