ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023071 · 2019-10-03 00:00:00 — Värdegrund och prioriteringsprinciper inom hälso- och sjukvård och socialtjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av en gemensam värdegrund och gemensamma prioriteringsprinciper inom hälso- och sjukvård och socialtjänst i de fall då den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från , och detta tillkännager för regeringen. beslöt om prioriteringar i hälso- och sjukvården och en allmän prioriteringsregel infördes i hälso- och sjukvårdslagen. Den uttrycks som att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ha företräde i vården. Någon sådan motsvarighet finns inte i den del av socialtjänstlagen som handlar om den kommunala vård- och omsorgsverksamheten. tog beslut om propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/10:116). Därmed infördes en bestämmelse i socialtjänstlagen om en nationell värdegrund för äldreomsorgen. Värdegrundsinsatserna har en nära koppling till tillämpningen av prioriteringarna enligt hälso- och sjukvården och den lagstiftning vi har om samordning av hälso- och sjukvårdens insatser. I socialtjänstlagen tydliggörs detta genom bestämmelser om kommuners och landstings skyldigheter i fråga om gemensam individuell planering när den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från (2 kap. 7 § socialtjänstlagen [2001:453] samt 16 kap. 4 § i nya hälso- och sjukvårdslagen [2017:30]). För att detta ska fungera är det viktigt att de som har ansvar för tillämpningen av de olika lagstiftningarna har en gemensam värdegrund att stå på och att använda gemensamma prioriteringsprinciper. Regeringen bör därför ta initiativ till nödvändiga förändringar i de olika lagarna så att de vid sin tillämpning står i samklang med varandra. Gulan Avci (L)
mot · H7023074 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om rikstäckande trafikmedicinsk kompetens och tillkännager detta för regeringen. Säkra förare och en säker trafikmiljö är avgörande för arbetet med nollvisionen i trafiken. De medicinska kraven för körkort är harmoniserade inom EU och återfinns i Transportstyrelsens regler. Av dem framgår att det är behandlande läkares ansvar att bedöma en patients medicinska lämplighet för körkortsinnehav. Tyvärr förekommer det att personer tillåts köra bil trots att de av medicinska skäl inte borde göra det. En orsak kan vara att det för en läkare kan vara svårt att på ett rättvisande sätt avgöra en patients lämplighet för körkortsinnehav. Det saknas t.ex. nationellt harmoniserade tester av körduglighet för personer som ansöker om att återfå sitt körkort efter exempelvis stroke och synfältsbortfall. Ett annat skäl som ofta framförs är att det kan störa patient–läkar-relationen att ”ta någons körkort” mot vederbörandes vilja. Eftersom ansvaret för trafikmedicinska bedömningar och intyg ligger på regionerna (hälso- och sjukvården) behöver det finnas en organisation för dessa bedömningar. Här skiljer sig regionerna åt på grund av olika förutsättningar genom olika befolkningssammansättning, olika geografiska förhållanden m.m. Några regioner har valt att inrätta trafikmedicinska enheter, andra har lagt ansvaret på rehabiliteringsmedicinska kliniker. De trafikmedicinska undersökningarna utförs med olika kompetens och på olika sätt, och väntetiderna är långa: . Det är uppenbart att de trafikmedicinska bedömningarna i är av olika kvalitet och förenade med långa väntetider. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att regeringen på lämpligt sätt, t.ex. genom en utredning eller uppdrag till ansvarig myndighet, bör tillse att trafikmedicinska bedömningar sker utan dröjsmål, med kompetens och likhet över landet för att säkra att man lever upp till gällande trafikmedicinska säkerhetskrav. Det behövs dessutom nationella riktlinjer för hur bedömningen av körförmåga hos en patient bör genomföras. Gulan Avci (L)
mot · H7023080 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter till tjänstledighet för att starta företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera lagen om företagsrekonstruktion och tillkännager detta för regeringen. behöver fler jobb och fler entreprenörer. Företagsamhet är grunden för vårt välstånd och det som driver samhället framåt. Vi vet att fyra av fem jobb skapas hos småföretagare, och då måste vi ha en politik som underlättar. Jobb skapas när det går att anställa till rimliga villkor och regelverken inte skapar onödigt höga trösklar till nyföretagande. största samhällsproblem är det nya och växande utanförskap som drabbar utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning. För att bryta utanförskapet och öka vår konkurrenskraft måste företagsamhet och förmåga att skapa nya jobb – i hela landet – stärkas. Detta gäller såväl enkla jobb som de jobb som kräver lång utbildning och erfarenhet. Bara genom goda villkor för företagande och företagsamhet kan vi klara de samhällsproblem vi står inför. Ledighet för att starta företag Enligt kan av svenskarna tänka sig att starta ett eget företag, däremot är det som gör det i slutändan. För många är även klivet från anställning till eget företag ett hinder. Därför borde vi utöka möjligheten till tjänstledighet från dagens till när man vill starta företag. Lagstiftningen kring företagsrekonstruktion är viktig för att fler företag ska få en möjlighet till en andra chans. Ett företag som långsiktigt bedöms ha överlevnadsförmåga, men som mer eller mindre tillfälligt har hamnat i betalningssvårigheter, ska kunna rekonstrueras i stället för att försättas i konkurs. Företagsrekonstruktion är därför ett sätt att minska risken för att misslyckande, men möjligheten används i liten utsträckning. För att fler krisande företag ska använda sig av företagsrekonstruktion och för att antalet lyckade rekonstruktioner ska öka behöver borgenärerna ha förtroende för institutet. Genom reformer i enlighet med förslagen i Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72), som tar hänsyn till borgenärernas intressen och som borgenärerna känner sig trygga med, bör även företagens möjlighet till krediter och tillväxt förbättras.
mot · H7023083 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurrättsextremister och tillkännager detta för regeringen. Demokratins grundtanke är att alla människor är lika mycket värda och ska ha samma rättigheter. Alla som bor i ett land ska ha rätt att tycka till om hur landet ska styras och vilka lagar som är gällande. I sker detta genom allmänna val . Medborgare har även rätten att ställa upp i fria och allmänna val till kommun, region eller riksdag. Medborgare har även rätt att tycka vad man vill om de beslut som tas; detta har man rätt att göra i både tal och skrift. I har vi näringsfrihet, det innebär att vem som helst har rätt att starta och driva företag och konkurrensen ska vara fri utan angrepp från det allmänna. Jobb och företagande är en förutsättning för att hela ska kunna leva och blomstra. finns en bredd av företagande på landsbygden, och företagarnas entreprenöriella sidor växer i av urbanisering. Svenskt lantbruk är hårt konkurrensutsatt och tvingas hitta nya lösningar för sin fortsatta överlevnad i förhållande till sina europeiska och utomeuropeiska konkurrenter. En kombination av djurhållning, växtodling och entreprenadverksamhet är vanligt förekommande för att stärka företagen vid konjunktursvängningar. Näringslivets värde och existens hotas av att demokratins principer sätts ur spel då människor i autonoma grupper anser sig stå över demokratin och lagen. För att demokratin och näringsfriheten ska kunna värnas krävs ett extra skydd mot och en nationell samordning av den här typen av hot och brott. har vi sett en upptrappning av brottslighet mot djurhållare, politiker och jägare på ett sätt som aldrig får normaliseras eller accepteras av ett samhälle. Hot, trakasserier, stöld, olaga intrång, gravskändning, mordbrand och skadegörelse inte bara mot en enskild näringsidkare utan även mot familjer och närstående runt företagaren är vanligt förekommande och rättsväsendet står ofta hjälplöst då dessa autonoma grupper ofta kommer i grupp och maskerade. Samhället måste träda in och säga stopp. Organiserad civil olydnad har blivit en inkörsport till organiserad brottslighet på landsbygden och måste hanteras nationellt. Den här typen av brottslighet måste tas på större ansvar och straffpåföljderna behöver bli strängare.
mot · H7023085 · 2019-10-03 00:00:00 — Ungas inträde på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för praktik på alla gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett större jobbfokus inom studie- och yrkesvägledningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad, och detta tillkännager för regeringen. Det är avgörande för våra ungdomar att det finns en tydligare koppling mellan skola och arbetsliv. Det är av största vikt att våra ungdomar tar sig in på arbetsmarknaden och har möjlighet att utbilda sig. Den resan börjar redan i skolan. finns inte praktik på alla gymnasieprogram, vilket är en förlorad chans till en kontakt med arbetslivet för de elever vars program saknar praktikmöjligheter. Därför vill jag uppmana regeringen att se över förutsättningarna för att praktik införs på alla gymnasieprogram. En annan aspekt är att studie- och yrkesvägledningen i och på gymnasiet bör vara starkare kopplad både till den rådande arbetsmarknaden och till prognoserna för framtidens arbetsmarknad. Detta för att unga och deras föräldrar ska vara väl informerade om vad olika yrkes- och studieval medför för deras framtida jobbmöjligheter. Jag föreslår därför att regeringen ser över möjligheten att ge studie- och yrkesvägledningen ett tydligare jobbfokus och en tydligare uppgift att informera om möjligheter och risker med olika yrkes- och utbildningsval. Det bör underlättas för unga människor som jobbar att kunna spara delar av sin lön till att investera i sin egen framtid, exempelvis till ett eget boende. Unga som förvärvsarbetar kan få starkare ekonomiska incitament att spara pengar. Ett avdrag på inkomstdeklarationen för den del av inkomsten som destinerats till ett ungdomsbostadskonto skulle kunna vara ett sådant exempel. Därför föreslår jag att regeringen bör införa ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad.
mot · H7023095 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om uteblivet studiestöd och tillkännager detta för regeringen. Under /19 fick av gymnasieelever sitt studiebidrag indraget på grund av olovlig frånvaro. uppger att siffran är rekordhög. Syftet med indraget studiemedel vid olovlig frånvaro är att det ska finnas en kännbar ekonomisk konsekvens för de elever som väljer att inte närvara i skolan och för deras vårdnadshavare i de fall eleverna är minderåriga. Med denna konsekvens bör också följa ett intresse för vårdnadshavare att säkerställa att barnet faktiskt går till skolan, utöver det intresse för barnets skolgång som borde finnas i alla familjer. Denna konsekvens är dock bara en verklighet som drabbar de familjer som är självförsörjande och inte är beroende av försörjningsstöd. Alltför många kommuner väljer att kompensera för indraget studiemedel med höjda utbetalningar av försörjningsstöd istället. I beräkningar blir avsaknaden av studiemedlet en lägre ”inkomst" i hushållet som då ska täckas upp av högre bidrag. Därmed saknas helt ekonomiska incitament för att säkerställa närvaro i skolan. Syftet med studiemedlet är att utgöra ett studiestöd för eleven och betalas därför inte ut om eleven inte är närvarande i skolan. Det sänder därför väldigt motstridiga signaler när ”kompenserar” för att CSN upprätthåller reglerna som gäller för studiemedel. Det bör därför regleras i lag så att olika kommuner och socialkontor inte hanterar detta på något annat vis än i enlighet med om att summan för studiemedlet ska utebli och ej tillskjutas av . Detta drabbar främst alla de barn i som växer upp i bidragsberoende hushåll och därmed också löper betydligt större risk att själva ärva sina föräldrars utanförskap i vuxen ålder. Det är också de barn som är i allra störst behov av vara närvarande i skolan för att ta del av utbildningen. Frånvaro i skolan är inte bara en fråga för skolväsendet. De barn som inte får tillräckligt stöd hemifrån måste mötas av ett samhälle som har höga förväntningar och ställer krav. Noria Manouchi (M)
mot · H7023096 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda sänkt straffbarhetsålder och tillkännager detta för regeringen. Sänkning av svensk straffbarhetsålder är viktigt framförallt ur två perspektiv. Dels handlar det om att skydda barn från att rekryteras eller tvingas in i kriminella grupperingar, dels så handlar det om att stärka konsekvenskedjan i samhället för de personer som självvalt begår grova brott i lägre åldrar. 1864 ersattes svenska straffbalken med en strafflag som innefattade den första nationella lagstiftningen som reglerade en straffmyndighetsålder på . Det går dock att finna i olika landskapslagar ända att just som en gräns för straffmyndighet reglerats. Det går med bakgrund av detta att konstatera att dagens straffbarhetsålder är i behov av omprövning. Sedan 1200- och så har samhället förändrats men åldersgränsen kvarstår; det är rimligt att lagstiftningen följer med i samhällsutvecklingen. Alla svenskar har kunnat ta del av de larmrapporter som berör unga personers lagöverträdelser. De blir både fler och allvarligare. Rån, misshandel, pistolhot och knivmord är exempel på brott som personer misstänkts för. Ingen har dock lagförts för dessa. Ingen upprättelse för de som drabbats går att uppnå och den signal samhället sänder är förödande för våra möjligheter att komma tillrätta med det faktum att kriminaliteten kryper längre ner i åldrarna. Politiken kan inte bortse från det som polischefer runt om i landet signalerar om. Att organiserade kriminella som utnyttjar icke straffbara personer i sin verksamhet är ett växande problem som måste stävjas. Rikspolischefen har i riksmedia vid upprepade tillfällen varnat för hur oerhört många unga personer i kriminella miljöer som är tillgängliga för de äldre yrkeskriminella. Dagens straffbarhetsålder är alltså det främsta incitamentet för den organiserade brottsligheten att rekrytera barn. Därför skulle en sänkning av straffbarhetsåldern kunna utgöra både ett skydd för personer samt ett upprätthållande av konsekvenskedjan i samhället. Noria Manouchi (M)
mot · H7023098 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra surrogatmoderskap lagligt i och tillkännager detta för regeringen. Varje kvinnas rätt till sin kropp bör vara en självklarhet i ett modernt samhälle. I förnekas kvinnan denna rätt. Att kunna göra egna val beträffande den egna kroppen måste tillskrivas varje vuxen individ. Staten måste inte bara respektera, utan också möjliggöra detta. föds barn till svenska föräldrar. Barn med färre rättigheter och ett mer komplicerat liv än vad som bör gå att förväntas. Utredningen ”Olika vägar till föräldraskap” (SOU 2016:11) gav inte ett tillfredsställande svar på den mest grundläggande frågan: Hur säkrar vi varje kvinnas rätt till sin egen kropp? Ej heller presenterar utredningen lösningar på de problem som uppstår för de familjer där ett barn tillkommit via surrogatarrangemang utomlands. Utifrån ett barnrättsperspektiv är det avgörande att lagar inte hindrar eller försvårar dessa barns tillgång till sina familjer. Det gäller bland annat erkännande av föräldraskap. Ett enkelt sätt att förenkla för familjebildning, att säkra barnets rättigheter och att garantera kvinnans rätt till sin egen kropp är att vi i legaliserar surrogatmoderskap. Det bör därför tillsättas en utredning med ett tydligt uppdrag om hur en legalisering kan ske på bästa sätt. Noria Manouchi (M)
mot · H7023099 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att bygga en Öresundsmetro och tillkännager detta för regeringen. och har stora demografiska och socioekonomiska utmaningar framöver. Arbetslösheten i är väsentligt mycket högre än i och . Orsakerna till det är många men lösningen är att få en högre sysselsättningsgrad genom en bättre fungerande arbetsmarknad. En mer integrerad region där och knyts ännu närmare skulle få goda effekter på sysselsättningen. I bor strax över fyra miljoner människor och regionen väntas växa . är snabbast växande storstad. Även växer snabbt på den danska sidan. Öresundsmetron bidrar till ökad kapacitet och minskad sårbarhet för såväl lokala och regionala som internationella resor. Öresundsmetron binder ihop regionen och utvecklar arbetsmarknaden i en växande region. Öresundsmetron gör resan tvärs över attraktiv. Med metron som ett komplement kan upp till en miljon fler invånare ta del av den ökade tillgängligheten inom en timmas restid till andra sidan sundet. Tågen kör med automatdrift vilket gör att turtätheten enkelt kan anpassas efter behov. Öresundsmetron måste prioriteras för att regionen ska kunna utveckla det kollektiva resandet tvärs över och därigenom stärka och till fullo utnyttja potentialen i den gränsöverskridande arbets- och bostadsmarknaden i regionen. Noria Manouchi (M)
mot · H7023101 · 2019-10-03 00:00:00 — Öka den polisiära närvaron i kommunerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för hur den lokala polisiära närvaron kan stärkas i våra kommuner och tillkännager detta för regeringen. Samhällskontraktet måste återupprättas. har vi sett en oroväckande utveckling där stora sprickor i samhällskontraktet har blottats. har fått en allt tyngre kriminalitet där den organiserade brottsligheten breder ut sig i hela landet. I våra storstadsområden har dödsskjutningar, sprängdåd och öppen droghandel blivit skrämmande vardagliga inslag. har vi en polismyndighet som varken har en organisation eller tillräckliga resurser för att motverka utvecklingen. När den organiserade brottsligheten tilltar tar den en större andel av de polisiära resurserna i anspråk. Detta får till följd att möjligheten att bekämpa annan allvarlig brottslighet kraftigt begränsas. Alla svenskar har kunnat ta del av larmrapporter om att utredningar om sexualbrott läggs på hög, de tilltagande it-bedrägerierna kan inte mötas med tillräckliga resurser och det är långt ifrån garanterat att polisen kan rycka ut om allmänheten ringer larmnumret för att rapportera om bråk, stölder eller inbrott. Detta är en direkt ohållbar utveckling för ett samhälle. Den skapar otrygghet i människors vardag och riskerar att försämra medborgarnas tillit både till varandra och till samhället. Vi ser en utveckling där det samhällskontrakt som byggt starkt är i fara, och utan en fungerande polismakt saknas förutsättningar att vända utvecklingen. Den otrygghet som många av våra invånare upplever behöver tas på större allvar. Det är inte önskvärt att våldsmonopolet läggs ut på entreprenad och privatiseras. Det är därför brådskande att utreda hur den lokala polisiära närvaron kan stärkas. En mer lokalt närvarande polis skulle göra det möjligt för kommuner att upprätthålla grundläggande lag och ordning. Att utreda och lagföra personer som sysslar med t.ex. mängdbrottslighet är enligt ”broken windows”-teorin avgörande för att vända den negativa trenden med ökad grov brottslighet. Det är därför otillräckligt att enbart vid enskilda tillfällen, då ett särskilt grovt brott begåtts, förstärka den lokala polisstyrkan. Det som krävs är långsiktigt systematiskt lokalt arbete. I utredningen bör det ses över om uppdragen ska skilja sig åt mellan de lokalt arbetande poliserna och andra poliser. Det är i sådana fall även viktigt att utreda om det bör göras möjligt med en kortare polisutbildning som framför allt fokuserar på arbetet i yttre tjänst. Noria Manouchi (M) Boriana (M)
mot · H7023102 · 2019-10-03 00:00:00 — Förbjud leksaksvapen i handeln ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga förbud mot leksaksvapen som liknar riktiga vapen och tillkännager detta för regeringen. Ett tragiskt fall där en förståndshindrad kille skjuts av polisen, då han har en leksakspistol i handen som polisen tog för ett riktigt vapen väcker frågan om leksaksvapen. Många av de leksaks- eller låtsasvapen som saluförs är så verklighetstrogna och har använts vid exempelvis rån. Det finns ytterligare en aspekt och det är att riktiga vapen dödar, så självklart måste vi också fråga oss varför barn ska leka med låtsasvapen. Det finns barn i krigsländer som använder riktiga vapen och till och med dödar människor. Då är det inte rimligt att våra barn leker krig med leksaksvapen. Leksaksbranschen har själva väckt frågan om lämpligheten i att sälja vapen. Många leksakshandlare och flyttat bort vapnen och andra har själva slutat sälja. I då det förekommer mycket våld och grova våldsbrott i samhället är det rimligt att se över ett förbud mot att sälja leksaksvapen i handeln. Det finns många barn och unga som spelar olika spel med skjutvapen och våld, som ser filmer etc. som kan avtrubba deras syn på våld och vapen. Därför bör ett förbud mot leksaksvapen som liknar riktiga vapen övervägas.
mot · H7023111 · 2019-10-03 00:00:00 — Effektivare bekämpning av drograttfylleri ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare drogbekämpning och tillkännager detta för regeringen. –2018 har de anmälda rattfylleribrotten totalt minskat , medan antalet anmälda drograttfylleribrott har ökat , enligt statistik från . skedde nästan en fördubbling av antalet omkomna i drogrelaterade olyckor, från 21 till 40 personer. Brottskategorin trafikbrott är en av de där antalet anmälda brott i huvudsak är ett resultat av polisens spanings- och ingripandeverksamhet. För att framgångsrikt motverka och bekämpa denna kategori brott är de brottsbekämpande myndigheterna beroende av effektiva metoder. får svenska myndigheter endast testa för drograttfylleri om misstanke föreligger. Till skillnad från andra nordiska länder och EU-länder har inte myndigheterna tillgång till mätverktyg baserade på salivprov. Mot bakgrund av att såväl drograttfylleriet som drogrelaterade trafikolyckor med dödlig utgång ökar behöver lagstiftningen ses över. Utgångspunkten måste vara att ge myndigheterna lagliga möjligheter till snabbtester av drograttfylleri, och kravet på misstanke för att få genomföra tester av drograttfylleri bör avskaffas.