mot · H7023107 · 2019-10-03 00:00:00 — Ansvar och resultat för klimat och miljö Världens utsläpp måste minska. Men trots att nästan alla världens länder står bakom klimatmål så ökar utsläppen, i , i och i världen. Runt om i världen samlas unga människor för manifestationer för klimatet. Det rådande tillståndet i miljön och klimatet är alarmerande och akut. Men vi får inte låta larmrapporterna förlama oss. Klimatfrågan är vår tids största utmaning och det krävs politisk handlingskraft och ledarskap. miljö- och klimatpolitik är liberal och resultatinriktad. Vi är en grön motor i omställningen. i regeringsställning kombinerades ekonomisk utveckling med minskade utsläpp. Det är något och världen behöver mer av. Vi har konsekvent drivit en resultatinriktad politik, byggd på teknisk utveckling och innovation. Vi tror på en mångfald av lösningar och vi ser till hela möjlighet och potential att agera som ett föredöme i omställningen, för resten av världen. För att möjliggöra den omställning som krävs spelar självklart det offentliga en roll, men vi vet att det främst handlar om företagens, individens och organisationers innovationskraft och engagemang, som är avgörande. Politikens roll är att ta fram smarta styrmedel som gör det enklare och mer lönsamt, för såväl företag som privatpersoner, att ställa om till ett hållbart och klimatsmart samhälle. Arbetet för ett klimatneutralt och startar underifrån, runt om i alla kommuner och hos alla individer. Vi har alla ett ansvar för att bidra och förändra beteenden som inte är långsiktigt hållbara. Vi ska alla bidra och alla ska ges rätt förutsättningar att minska sitt klimatavtryck. Alternativet att inte ställa om kommer alltid vara värre, både för individen och kommande generationer, för samhället och för den övriga världen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljö- och klimatarbetet bör utgå från Agenda och de 17 globala målen för hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka takten i elektrifieringen och utfasningen av fossila bränslen för en renare miljö och bättre folkhälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fullt ut genomföra EU:s energiunion, där EU-ländernas energisystem byggs ihop och där länder med större möjligheter till klimatsmart energiproduktion tillåts att bidra mer till unionens totala energiproduktion, för att öka andelen förnybart i EU och intensifiera arbetet för energieffektivisering i EU, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa klimatmålen till att motsvara nettonollutsläpp till 2040 på både svensk nivå och EU-nivå, och skärpa delmålen till 2030 i linje med detta, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medlemsländernas klimatmål ska vara bindande och att skarpa ekonomiska sanktioner ska införas för länder som inte uppfyller sina mål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medlemsländernas energimål ska vara bindande och att skarpa ekonomiska sanktioner ska införas för länder som inte uppfyller sina mål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka investeringarna och innovationsgraden i den europeiska bioekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa EU:s utsläppshandelssystem, genom att skärpa taket för hur många utsläppsrätter som delas ut , successivt minska överskottet på utsläppsrätter, införa ett prisgolv, utvidga systemet till fler sektorer samt ta bort möjligheten för EU:s medlemsländer att kompensera utsläppande företag för indirekta kostnader, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka incitamenten för minusutsläpp i både och EU genom att se över ett fortsatt investeringsstöd för testanläggningar och se över möjligheten till avdrag för företag som använder tekniken, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ellagen och elnätsregleringen bör ses över för att underlätta för ny teknik och nya affärsmodeller samt att minst timnivå bör införas för samtliga kunder i det svenska elsystemet , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan för att minska belastningen på elnätet när efterfrågan på el är som störst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverk och tillsätta en branschkommission omgående så att drivmedelsproduktion i större skala kan komma till stånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut fossila bränslen i transportsektorn till 2030, med vissa undantag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sjöfarten från svenska hamnar och all flygtrafik från svenska flygplatser ska ske fossilfritt 2040 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ta ett större ansvar för att, genom upphandling, bygga ut infrastrukturen för fossilfri laddning och tankning i hela landet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge i uppdrag att upphandla vätgaståg på en eller flera utvalda sträckor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljözoner för sjöfarten bör införas för att styra mot anslutning till när fartygen ligger i hamn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka takten i omställningen till en mer cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att återvinningsmålen på EU-nivå höjs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en gemensam standard för återvinning bör tas fram för hela EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för kvalitetsstandarder på avfall för att underlätta handel med återvinningsbara material och för att kunna kontrollera kvaliteten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för en biobaserad, cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka arbetet för att minska nedskräpningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett producentansvar för nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga exportåtgärder som exportstrategin och exportkrediter ska fokusera särskilt på grön teknik och grön omställning i linje med , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utlysa ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör sträva efter att bli ett centrum för innovation för klimatinnovationer och grön teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphandling bör användas som ett kraftfullt verktyg för hållbar omställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett lägsta golv, motsvarande basnivån i krav, bör införas för all statlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett mål bör införas för att öka andelen upphandlingar som ställer ytterligare krav på klimat och miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka klimatanpassningsstrategier både på EU-nivå och i för att bättre kunna hantera torka och skogsbränder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vattenanvändningen och vattenhanteringen bör effektiviseras och förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en vattenavgift på offentligt vatten kan införas för att delvis bekosta nödvändiga investeringar, reinvesteringar och klimatanpassning i va-infrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa tydliga ekodesignkrav för produkter som används vid vattenförbrukning, i syfte att nå en mer effektiv vattenanvändning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att individuell mätning ska införas i all nybyggnation och vid större renoveringar av flerfamiljshus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett producentansvar bör införas för läkemedelsrester i vatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över dagens vattenlagstiftning så att den anpassas till att samla upp vatten och inte bara leda bort vatten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda ny teknik för att kartlägga underjordiska vattenresurser och att stimulera initiativ för grundvattenåterskapning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målen för matinsamling och energiåtervinning av biologiskt avfall bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flera vägar för att minska matsvinnet bör prövas, exempelvis genom en avgift på matavfall som slängs från större näringsverksamheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta till vara överblivna livsmedel inom kommunala eller regionala verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedel ska omfattas av en obligatorisk klimatmärkning som på ett enkelt sätt visar produkternas klimatavtryck, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka arbetet för att minska fossilanvändningen i lantbruket och ersätta det fossila bränslet med förnybart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nuvarande subventioner kan skatteväxlas inom näringen för att bibehålla konkurrenskraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka arbetet för den biologiska mångfalden i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga myndigheter och kommuner i högre grad ska värna den biologiska mångfalden utmed sin infrastruktur och i samhällsplaneringen, och detta tillkännager för regeringen. Klimatnytta globalt – miljövinster lokalt Den gröna omställningen är full av fördelar och möjligheter på områden som når långt utanför miljöpolitiken. Värden som är viktiga både lokalt och globalt drivs fram av en grön omställning. En av de stora drivkrafterna för omställningen i många länder är problem med lokala luftföroreningar. En ökad elektrifiering och utfasning av fossila bränslen ger renare miljö och bättre folkhälsa. Att lyfta fram dessa hälsovinster, utöver klimatvinsten, är viktigt för att öka acceptansen för den nödvändiga omställningen. En annan lokal nytta, runt om på den svenska landsbygden, är potentialen att skapa jobb och företagande. Det svenska lantbruket har nycklarna till förnybara drivmedel, byggmaterial, gröna kemikalier och spännande innovationer. Bioraffinaderier byggs där tillgången på råvara är stor och skapar därmed arbetstillfällen långt utanför storstäderna. Staden är beroende av landsbygden för den grundläggande försörjningen av mat, råvaror och energi. energimarknader integreras allt mer. Mer än hälften av energin som används i EU importeras från andra länder, främst i form av olja och gas. Putins är den största exportören. Kolkraftverk står för en alltför stor del av EU-ländernas energiproduktion. För att nå klimatmålen i och minska EU:s beroende av måste andelen förnybart öka och arbetet för energieffektivisering intensifieras. Det förutsätter en fördjupad energiunion, där medlemsländernas energisystem byggs ihop och där länder med större möjligheter till klimatsmart energiproduktion tillåts att bidra mer till unionens totala energiproduktion. Det skapar stora möjligheter för . Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder. kan bli gröna batteri och bidra till att fasa ut kol, olja och gas i resten av unionen. För att vi ska kunna optimera utbyggnaden av förnybar energi i krävs mer investeringar i infrastruktur för energiöverföring. Nationella monopol behöver avvecklas och EU:s energiunion fullt ut genomföras. En klimatpolitik som gör skillnad Klimatutmaningen är global och känner inga gränser. Det är därför helt avgörande med ett internationellt samarbete för att minska utsläppen och nå de åtaganden som beslutats om i . menar att EU och ska vara ett föredöme för det internationella klimatarbetet. För att nå klimatmål om nettonollutsläpp till 2045 behöver utsläppen minska i genomsnitt mellan . Trots detta var minskningen mindre än en procent den senaste mandatperioden och ökade utsläppen. Så får det inte fortsätta. Klimatfrågan rymmer också viktiga fördelningspolitiska aspekter, inklusive jämställdhet. vill höja ambitionen för EU:s klimatarbete och driver samma tuffa mål för som vi gör för . Vi vill se tuffare mål för klimatutsläpp, energieffektivisering och andelen förnybar energi. Målen måste skärpas till att motsvara noll nettoutsläpp till 2040 på både svensk och europeisk nivå, och delmålen 2030 måste skärpas i linje med detta. vill att alla länder ska bidra till måluppfyllnad och vill därför se bindande nationella klimat- och energimål för EU:s medlemsländer. Det behövs skarpa ekonomiska sanktioner så att länderna tar målen på allvar, eftersom endast ett fåtal länder ser ut att nå målen. Det måste få så kännbara konsekvenser för ett EU-land att inte uppfylla målen att det är bättre att investera i den gröna omställningen än att låta bli. Just nu pågår ett arbete med att ta fram en långsiktig klimatstrategi på EU-nivå. Denna strategi ska peka ut och konkretisera hur EU-länderna ska kunna leva upp till och de löften som gavs där. Det är avgörande att vi så snabbt som möjligt sätter ett tydligt mål för nettonollutsläpp på EU-nivå. måste vi också kraftigt skärpa våra insatser här och . Klimatlagstiftningen på EU-nivå måste skärpas och klimatambitionerna höjas under kommande mandatperiod. Ska vi klara klimatomställningen i hela EU måste vi också i större utsträckning än byta ut material vars produktion eller användning är dålig för klimatet till förnybara och hållbara material. Det handlar om att bygga mer i trä, ersätta fossil plast med biobaserad och minska användningen av bomull och polyester i kläderna till förmån för exempelvis klimatsmart biomassa från skogen. Mer måste göras för att öka investeringarna och innovationsgraden i den europeiska bioekonomin. EU:s främsta klimatverktyg måste bli mer kraftfullt EU:s främsta klimatverktyg, handeln med utsläppsrätter (EU ETS) har förbättrats. Ytterligare skärpningar krävs dock för att det ska bli ett modernt och effektivt verktyg för att nå klimatmålen i . Prissignalen behöver stärkas så att den driver fram investeringar i utsläppssnål teknik. Genom att skärpa taket för hur många utsläppsrätter som delas ut , successivt minska överskottet på utsläppsrätter och införa ett prisgolv skapas större förutsägbarhet för industrin som vet vilket minimipris de har att förhålla sig till. Dessutom ger det drivkraft att agera och investera tidigt i utsläppssnål teknik. För att fler ska betala kostnaderna för sin klimatpåverkan behöver systemet utvidgas till fler sektorer, till exempel genom att även omfatta sjöfarten och den internationella flygtrafiken till och från EU. Ska handeln fungera effektivt behöver gratistilldelningen av utsläppsrätter upphöra. Därför anser att nästa revidering av systemet ska medföra att alla utsläppsrätter ska auktioneras. Dessutom måste den kompensation som vissa länder ger till sin industri för ökade energikostnader när utsläppshandeln får genomslag upphöra. Den motverkar hela syftet med utsläppshandeln, att ökade kostnader ska ge incitament att ställa om och effektivisera sin energianvändning. Dessutom snedvrider det konkurrensen. Parallellt med att utsläppen ska minska måste även incitamenten för minusutsläpp, så kallade negativa utsläpp, stärkas. Detta gäller såväl storskaliga satsningar på minusutsläpp som småskalig teknik för biokol i verksamheter som inte omfattas av industrisatsningarna på minusutsläpp. Tekniken för minusutsläpp är dyr och betalningsviljan är låg, och därför har drivit igenom offentliga satsningar på minusutsläpp i . Det är viktigt att utvecklingen går framåt både nationellt och internationellt och därför vill skapa ett system för minusutsläpp på EU-nivå där varje aktör som genererar minusutsläpp får ersättning för det. FN:s klimatpanel bekräftar i sin senaste rapport att minusutsläpp måste till om vi ska kunna nå klimatmålen. EU bör därför belöna minusutsläpp och på så sätt se till att tillräckliga investeringar kommer på plats. Ett förnybart, stabilt och flexibelt elsystem är ett fantastiskt land med god tillgång till stora mängder vind-, vatten- och biokraft som genom generationer försett oss med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan. Bioenergin är den största energikällan , men potentialen att göra mer är enorm, inte minst från den stadigt växande skogen. har en industri med stor kompetens och tekniskt kunnande, som dessutom konkurrerar i den absoluta världstoppen i hållbarhet. Omställningen till ett förnybart elsystem går snabbt. Solceller konkurrerar ut befintlig kolkraft runt om i världen och i byggs ny vindkraft på marknadsmässiga villkor. Det finns goda förutsättningar för ett helt förnybart och stabilt elsystem: el från sol och vind, till havs och på land, och flexibel vattenkraft och biokraft som kan hjälpa till att täcka elbehovet när vädret varierar. Vi behöver utveckla tekniken med energilagring och stimulera nya innovationer, exempelvis för vätgas. har varit med om samtliga stora energiöverenskommelser i modern tid. 2003 var vi med och införde elcertifikatssystemet för att främja förnybar energi. 2009 lade vi grunden tillsammans med Alliansen och den förnybara energin byggdes ut. 2016 slöts den senaste politiska energiöverenskommelsen som har bidragit till att skapa stabilitet och långsiktiga spelregler för både energibranschen, svensk industri och hushållen. I takt med snabbt minskande kostnader för förnybar elproduktion har viljan runt om i världen att investera i ny kärnkraft minskat. Kostnaden för ny kärnkraft är hög och det skulle krävas kraftiga subventioner eller två- till tredubblade elpriser jämfört med för att vara lönsamt. Det tydligaste politiska styrmedlet har varit elcertifikatssystemet. Syftet har varit att få ett tredje ben i energisystemet, med mer förnybar energi utöver vattenkraft, samt att få till en storskalig marknadsintroduktion och pressa priser för ny småskalig förnybar kraft. Systemet har varit mycket effektivt i att få in mer förnybar energi till mycket låga priser och lyckats så väl att landbaserad vindkraft nu kan byggas på marknadsmässiga villkor. Dessutom har målet inom elcertifikatssystemet till 2020 redan uppnåtts och mycket talar för att målet till 2030 kommer nås långt . Då är det också rimligt att avveckla systemet och låta den fortsatta utbyggnaden stå på egna ben. Det politiska uppdraget är dock inte slut. Det finns fortfarande mycket regler som hindrar småskalig produktion och segdragna tillståndsprocesser som skapar osäkerhet för de större investerarna. I ett förnybart kraftsystem kommer elpriserna variera mer . över året förutspås dock ingen större skillnad i energikostnaderna och en klok konsument har stora möjligheter att tjäna på utvecklingen. När tillgången på el är stor behöver priserna bli låga. Det är inte konstigare än att en researrangör som sålt för få platser rear ut de sista via ”sista minuten-biljetter”. Vi har sett exempel på situationer med negativa elpriser. Tyvärr slår inte detta igenom till kunderna. Det beror på att alltför få har mätning och både nätavgift och skatt är fasta kostnader som inte varierar med elpriset. vill att användarflexibiliteten ska öka. I det förnybara kraftsystemet är det betydligt fler timmar med stora elöverskott än med stora underskott. Systemmässigt innebär det en större utmaning. vill möjliggöra nya affärsmodeller och användning av mer el när den är billig. Som konsument ska det vara möjligt att bidra till en systemtjänst som är positiv för elnätet, till exempel genom att ladda sin elbil med stora överskott och på så sätt få betalt för det. För att uppnå detta vill vi att samtliga kunders elförbrukning ska mätas och debiteras som högsta enhet. Vi vill även att elskatten ska bli flexibel genom att den läggs procentuellt på fakturan, istället för som en fast avgift i ören/kWh. Fördelarna av en ökad användarflexibilitet uppkommer främst på systemnivå i elnätet och i samhällsekonomiska möjligheter till utökade etableringar. Vårt mål är att de vinsterna också ska komma kunderna till del i högre grad. Ett av de stora problemen i det svenska elsystemet är inte tillgången på energi utan tillgången på lokal kapacitet – att elen som produceras inte når dit där den behövs. Vi ser begynnande problem såväl i storstadsområden som i mindre orter på grund av att elnätet inte är tillräckligt utbyggt och att lokal produktion inne i städer läggs ned eller inte expanderar i samma omfattning som behoven ökar. För att avhjälpa problemen behövs nya lösningar. Att bygga ny storskalig elproduktion, som kärnkraft, som vissa hävdar, avhjälper inte problemet, eftersom det handlar om flaskhalsar i näten in till städerna och brist på elproduktion lokalt. Vi behöver istället öka den lokala kraftproduktionen och överföringskapaciteten samt korta tillståndsprocesserna för nya ledningar och för nya produktionsanläggningar. Tekniken måste användas smartare. Elnätsregleringen och lagstiftningen behöver anpassas till rådande läge och det behöver bli mer lönsamt med kraftvärme och annan lokal elproduktion. Förnybar kraftvärme är en viktig del i energisystemet. Kraftvärmen kan tillhandahålla lokalt producerad kraft, som överskottsvärmen effektivt tas om hand för att värma bostäder och lokaler. mål är ett energisystem där fossila bränslen helt fasas ut, som vi kan hantera effektsituationen lokalt och nationellt och stärka den förnybara kraftvärmeproduktionen. Biokraft och vattenkraft utgör stabila och reglerbara kraftslag som är nödvändiga för att kunna fasa ut kärnkraften, tillsammans med variabel elkraft som sol och vind. Även åtgärder på användarsidan som effektivisering och flexibilitet är viktiga för att klara den utfasningen. Det är viktigt att kraftvärmen fortsätter utvecklas och att dess konkurrenskraft stärks då de är centrala för att nå ett helt förnybart elsystem 2040. För att minska belastningen i elnätet kan offentliga verksamheter gå före och minska effektåtgången i sina byggnader. Genom att styra såväl ventilation som belysning och värme samt välja uppvärmningssystem som gynnar effektbalansen kan stora samhällsekonomiska vinster göras där kapaciteten är begränsad. och andra förvaltande offentliga organ bör få i uppdrag att minska sina effekttoppar där förbruk-ningen är ansträngd.