ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702561 · 2019-09-27 00:00:00 — Utvecklad besöksnäring i Malingsbo-Kloten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för att leva upp till sitt nationella uppdrag att tillhandahålla områden såväl för den nationella befolkningen som för utländska besökare och tillkännager detta för regeringen. Malingsbo-Kloten-området beläget i /har en lång tradition som rekreationsområde för den svenska befolkningen. Området är ca stort och ligger geografiskt mycket bra till (inom 20 mils omkrets så nås över 4 000 000 invånare). Området började utvecklas som rekreationsområde och i samband med den statliga utredningen 1983:43 Områden för turism och rekreation fick området en central roll som nationellt rekreationsområde. beslutade dåvarande turism att investera stora belopp i området och det s.k. ”kronofiske Bergslagen” bildades. Besöksuppgifter från vittnar om 300 000–400 000 besökare i området . Det statliga skogsbolaget är den huvudsakliga markägaren i området och berörda kommuner och myndigheter är kommun (av ytan ligger i kommun), kommun, , kommun, samt länsstyrelserna i , och län. kommun har tagit initiativet till att genomföra en förstudie i området i samarbete med för att utreda styrkor och svagheter i området i syfte att engagera berörda parter och ta fram en utvecklingsplan för området. Målsättningen är att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och öka besöksnäringen i området. Det är av stor vikt att en sådan utveckling sker med hänsyn tagen till de naturresurser som finns i området, och därför förordar vi att det genomförs en s.k. landskapsresursanalys (LRA). Enligt de senaste forskningsrapporter som finns tillgängliga så bedöms en stark utveckling av besöksnäringen inom områdena hiking (enklare vandringsleder), biking och enklare naturupplevelser. Malingsbo-Kloten har mycket bra förutsättningar för en sådan utveckling. bör engagera sig i detta arbete och leva upp till sitt nationella uppdrag att tillhandahålla sådana områden för såväl den nationella befolkningen som för utländska besökare.
mot · H702562 · 2019-09-27 00:00:00 — Den övre åldersgränsen för nya blodgivare borde höjas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i sina regelverk se över förutsättningarna att höja den övre åldersgränsen för nya blodgivare och tillkännager detta för regeringen. är självförsörjande på blodkomponenter, men fördelningen av blodet och plats är ibland ojämn. Det innebär risk för blodbrist, ofta i storstadsområdena där den högspecialiserade vården finns. Vid blodbrist hjälper blodcentralerna varandra. Därför finns det alltid blod till de patienter som behöver blodtransfusioner akut. Från i norr till i söder går det att ge blod. Det finns ca 95 blodcentraler utspridda i hela landet plus 16 mobila blodgivningsenheter (blodbussar, minibussar, trailers) som besöker ca 500 hållplatser i ett femtontal län, både i städer och på landsbygden. Blodgivningen har legat på ungefär samma nivå, dock har antalet aktiva blodgivare minskat och nyanmälda blodgivare ökat. Fördelningen mellan kvinnliga och manliga blodgivare är ganska jämn. av de registrerade givarna ger blod minst en gång . Många kommer att gå i pension från sin blodgivning. Därför behövs många nya blodgivare. Enligt SOSFS 2009:28 bilaga 4 kan läkare godkänna någon som ansöker om att bli blodgivare trots högre ålder än . Alla som ansöker får tyvärr inte den informationen och får därför inte möjlighet att bidra till sjukvården som de önskar. Följden har blivit att blodcentralerna har egna modifierade regler, t ex att tidigare blodgivare med fler samtal och frågor kan få vara blodgivare . Men det kan vara stopp att få godkänt som ny blodgivare när man är . Många anser att den övre åldersgränsen för blodgivare borde höjas och konstaterar att det är hälsotillståndet som avgör om en person kan ge blod – inte åldern i sig. är många av invånarna friskare än tidigare generationer. Detta bör ta med i grunderna för sina föreskrifter.
mot · H702563 · 2019-09-27 00:00:00 — Bygg för framtiden – bygg i trä ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka andelen byggande i trä och tillkännager detta för regeringen. I i har man beslutat om en ”first Act” – en princip om att vid byggande i offentlig regi ska trä väljas i första hand. Att bygga bostäder i trä ger många positiva konsekvenser. Det är klimatsmart, det skapar jobb på landsbygden och det går fort. Den s-ledda regeringen fick fart på byggandet efter att Alliansen negligerat bostadsbyggandet under sina två mandatperioder, men befolkningen i växer och väntetiderna för bostäder i många delar av landet är fortfarande långa. Byggprocessen står för en betydligt större del av klimatutsläppen än vad som trotts. Det räcker inte att titta på hur mycket energi ett färdigbyggt hus förbrukar utan det är väsentligt att även studera klimatutsläppen från byggprocessen. Enligt står byggprocessen för av koldioxidutsläppen sett . Modernt, industriellt träbyggande är klimatsmart. Stora delar av byggprocessen utförs i en fabrik och byggtiderna förkortas betydligt. Bostaden är vid leverans så nära sin färdigställandegrad som möjligt. Att industriellt träbyggande är kostnadseffektivt syns bland annat eftersom träbyggnadstekniken är helt dominerande när det gäller byggande av studentbostäder. Genom att öka byggandet i trä kan tillverkningen av bostäderna ske nära råvaran, och på så sätt skapas fler jobb på landsbygden, inte minst i . Det är inte bara klimatsmart att bygga bostäder i trä, det är också ett sätt att skapa fler jobb i hela landet. Det offentliga behöver ta ledartröjan. Staten, regionerna och kommunerna. Som första kommun i beslutade att bifalla en motion som innebar att trä ska väljas i första hand vid det kommunala bostadsbolagets Årehus byggnationer. har fattat ett likalydande beslut. Vi behöver ställa om för klimatets skull. Ett sätt är att fokusera på ett hållbart bostadsbyggande – ett byggande i trä. Det är hög tid att nyttja vår fantastiska resurs, skogens gröna guld, på bästa sätt.
mot · H702564 · 2019-09-27 00:00:00 — Öka tryggheten för egenföretagare vid sjukdom och föräldraledighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka tryggheten för egenföretagare vid sjukdom och föräldraledighet och tillkännager detta för regeringen. Fyra av fem nya jobb skapas i små företag och det ligger i hela landets intresse att klimatet för företagande är så bra som möjligt. Ett viktigt steg i detta är att öka tryggheten för de kvinnor och män som vill starta företag. Enligt undersökningar utförda av Unionen ser kvinnor sämre förutsättningar att driva företag jämfört med män och de främsta anledningarna är kopplade till utformningen av socialförsäkringssystemet. Det gäller föräldraförsäkringen och sjukpenning. Kvinnor använder socialförsäkringssystemet i högre grad än män och de har mer att förlora på att byta en trygg anställning mot att driva eget. Detta då det t.ex. är svårt att beräkna sjukpenninggrundande inkomst när det sker stora fluktuationer i inkomster under årets gång, och då det är svårt att kombinera företagande med föräldraledighet. Regeringen har varit tydlig med att säkerheten kring de sociala skyddsnäten inte ska hindra människor från att starta företag. Våra gemensamma system måste ge trygghet även när du är småföretagare. Det handlar om möjligheten till föräldraledighet och trygghet vid sjukdom. Regeringen har arbetat med frågan under föregående mandatperiod. granskade egenföretagares möjlighet till föräldrapenning. Enligt revisionen är det fortfarande svårt för dem med enskild firma att förutsäga hur mycket dom kommer att få i ersättning. Kvinnor har svårare att förutsäga ersättningen än vad män har. Användningen av föräldrapenningen är lägre bland egenföretagare än anställda och skillnaden är extra stor bland män. Revisionen ansåg därför att bör utveckla sitt informationsarbete och göra en kvalitetsuppföljning av hur myndigheten arbetar med dessa frågor. Detta arbete är väldigt viktigt och något som måste fortsätta .
mot · H702565 · 2019-09-27 00:00:00 — Lokala fristående barnombud – en nödvändighet för att ska bli verklighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för lokala fristående barnombud i hela landet och tillkännager detta för regeringen. riksdag har tagit beslut om att göra FN:s konvention om barnets rättigheter till svensk lag . tog samma församling beslut om att anta som alltså därefter har varit gällande som folkrättslig lag i . Mycket har hänt för att stärka barnets rättigheter , men för den som arbetat med frågorna är det tydligt att det finns stora steg kvar att ta. Det är glädjande att visar sitt starka stöd för att stärka barnets rättigheter, och såväl symboliskt som faktiskt juridiskt kommer det att få betydelse för många barn i . Inget rättighetsarbete sker dock av sig självt. För att barns rättigheter ska förverkligas måste det finnas någon som ser till att de efterlevs på alla nivåer, inte minst på den lokala nivån, närmast barnen. I har ett lokalt barnombud funnits , i form av den ideella föreningen i län. De har därmed lång erfarenhet och kunskap kring att arbeta konkret med att förverkliga tillsammans med kommunala verksamheter och bidra till samverkan mellan kommun och region. Min uppfattning är att alla barn i bör ha ett lokalt, helst fristående, barnombud i sin närhet där de kan få stöd och hjälp, och som kan skapa möjligheter till möten med beslutsfattare, driva barnrättsfrågor och utbilda såväl barn som vuxna. Det är alltför ofta ett för långt steg mellan enskilda barn och myndigheter. Även där det finns en närstående vuxen som vill hjälpa barnet att få sina rättigheter tillgodosedda kan det uppstå en rad hinder för att lyckas med det. Ett barnombud kan med ett kortare samtal eller mejl hänvisa till någon som kan hjälpa till, eller informera om vilka styrdokument som bör följas. Att känna till lokalsamhällets personer och organisationer och att kunna träffa de som söker stöd är en stor fördel jämfört med nationella stödlinjer. Att vara fristående är avgörande för trovärdigheten i sammanhang där det handlar om en konflikt mellan kommunen och ett barn, till exempel vid kränkningar i skolan eller problem i kontakt med . Om ett barnombud ska kunna kallas oberoende kan hen inte vara anställd av den som ska granskas. Även i sammanhang där barns och ungas röster ska lyssnas till finns risken att kommunen upplevs ha en agenda. Inte minst när det handlar om känsliga frågor, som en skolnedläggning, kan ett fristående lokalt barnombud fungera som ett mellanled som inte tar ställning i sakfrågan utan ser till att barnens röster blir hörda. Ett lokalt barnombud kan också uppmärksamma politiker på brister och bidra med förslag på lösningar. Många anställda känner att de inte kan kontakta vare sig de högsta cheferna eller politikerna när något inte fungerar. Barnombudet kan då förmedla information och arrangera möten. Nationella riktlinjer för att säkerställa tillgången till lokala fristående barnombud i hela landet bör tas fram. De lokala barnombuden är en nödvändighet för att ska bli verklighet.
mot · H702566 · 2019-09-27 00:00:00 — Avskaffa informationsplikten för hivsmittade ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa informationsplikten för hivsmittade och tillkännager detta för regeringen. har tyvärr en problematisk lagstiftning avseende hanteringen av personer som lever med hiv. För detta har kritiserats internationellt. Enligt smittskyddslagen ställs krav på hivsmittade att informera bland annat sina sexuella partners om sin hiv-status. Det fulla ansvaret ligger på den som bär hiv, medan den som inte har viruset eller inte vet om att hen bär på det inte har något ansvar. Liksom med andra sexuellt överförbara sjukdomar bör ansvaret att skydda sig i stället rimligen ligga på var och en. Lagstiftningen gör rättsläget osäkert för den som lever med hiv och är kontraproduktiv ur ett preventionsperspektiv. konstaterade att kriminalisering av hivexponering och hivöverföring inte får de önskade följderna gällande hivprevention utan enbart leder till ökad stigmatisering av personer som bär på hiv. , , gick tjugo världsledande hivforskare ut i ett gemensamt upprop, där de gav stöd för den uppfattningen. De uppmanade regeringar och parlament att ta hänsyn till de vetenskapliga framsteg som gjorts på området och sätta dessa i förhållande till de lagar som rör hivsmitta. Forskarna menade att många av de lagar i olika länder som reglerar hur viruset hanteras inte är grundade i vetenskapen, då de stiftades innan man hade tillgång till den kunskap som vi har . Sålunda har de inte avsedd effekt, att förhindra smittspridning. Forskarna syftade bland annat på det faktum att det med dagens medicinering kommit att bli mer regel än undantag att virusnivåerna hos personer med hiv som står under fungerande behandling är så låga att de är omätbara. Det i sin tur innebär att viruset inte kan överföras till andra. I linje med det fattade ett banbrytande beslut , om att ogilla ett åtal om framkallande av fara för annan som gällde just en man som bar på hiv, vars virusnivåer var så låga att de var omätbara. Då ingen smittorisk förelåg menade domstolen att mannen inte kunde dömas för att ha brutit mot smittskyddslagens informationsplikt. Det finns en möjlighet att efter läkarbedömning få ett undantag från informationsplikten gentemot sexpartners. Dock känner alla smittade inte till den möjligheten och det är heller inget som sker per automatik då en person har omätbara virusnivåer. Hiv är överrepresenterat i gruppen män som har sex med män. Detsamma gäller andra grupper som ofta står i utkanten av eller exkluderas i samhället, till exempel människor som injicerar droger, migranter, unga vuxna och personer som säljer sex mot ersättning. I praktiken får lagstiftningen således en diskriminerande effekt. Istället för att bidra till stigmatiseringen bör vi arbeta förebyggande ur ett brett samhälleligt perspektiv. bör också aktivt arbeta med den sociala situation som de personer som lever med hiv upplever i sin vardag och aktivt motverka diskriminering och utanförskap.
mot · H702567 · 2019-09-27 00:00:00 — Nationellt rehabiliteringsstöd för kommuner och landsting ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för ett nationellt rehabiliteringsstöd för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. I finns det mer än en miljon människor som har någon form av reumatisk sjukdom och det är sannolikt lågt räknat. Lägger vi till övriga grupper som har någon kronisk sjukdom är det en stor grupp som påverkas när man gör förändringar i sjukvården. Personer med reumatiska sjukdomar är ofta stora konsumenter av sjukvård och egenvård. Många har det också ofta mer ekonomiskt bekymmersamt än befolkningen i stort. Hur vården fungerar och vilken kvalitet, säkerhet, tillgänglighet och likvärdighet som råder är betydelsefullt. Många reumatiker lever med smärta, svår trötthet, nedsatt funktionsförmåga, försämrad livskvalitet och risk för allvarliga följdsjukdomar, med ökad dödlighet som följd. Sjukdomarna drabbar människor i alla åldrar, har varierande förlopp och kräver därför individuell behandling. För att kunna vara i rörelse som reumatiker är rehabilitering helt avgörande. Rehabiliteringen ska vara individuellt anpassad och kan till exempel bestå av klimatvård, träning i varmvattenbassäng eller teamrehabilitering på sjukhus. Bra rehabilitering innebär att människor ges möjlighet att träna rätt, må bättre, få en ökad livskvalitet och en större arbetsförmåga. Men styrs tillgången till god rehabilitering av i vilket landsting eller vilken region du bor. Landsting och kommuner prioriterar rehabilitering olika och ibland inte alls. Det är viktigt och ekonomiskt lönsamt för samhället att så många som möjligt med reumatisk sjukdom ska ha ett gott liv såväl i vardagen som på jobbet. För att uppnå detta krävs reformer i vården så att vården i alla regioner bättre återspeglar den livslånga relation som den har med patienter med kroniska sjukdomar. Staten behöver gå in och säkra rätten till god rehabilitering. En möjlighet att göra detta är genom ett nationellt rehabiliteringsstöd så att regionerna kan behålla rehabilitering som många med reumatiska sjukdomar värnar om, exempelvis träning i varmvattenbassäng och träning i varmare klimat. Bostadsorten ska inte avgöra människors möjlighet att leva ett friskare och mer aktivt liv. Det bör ge regeringen till känna.
mot · H702568 · 2019-09-27 00:00:00 — Konsumentvägledning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över åtgärder för att skapa jämlik tillgång till konsumentvägledning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Den kommunala konsumentvägledningen hjälper konsumenter både inför och efter köp av varor och tjänster. Konsumenter som inte är överens med företaget i samband med ett köp kan få konsumentvägledningens hjälp att lösa tvisten. Konsumentvägledningen ger även hjälp och råd inför en eventuell prövning i . Konsumentvägledningen arbetar både med enskild rådgivning och förebyggande arbete. Din möjlighet att få vägledning och stöd i konsumentfrågor är beroende på vilken kommun du bor i. Allt färre kommuner i erbjuder konsumentvägledning till sina medborgare, och minskar resurserna som kommunerna lägger på den vägledning som fortfarande finns. Detta trots att det enligt den årliga konsumentrapporten finns en hel del problemområden, där konsumenter blir lurade eller missnöjda med sina köp. uppger att kostnaden för konsumentskadan på grund av misslyckade köp av varor och tjänster uppgår till . Vi möts ständigt av reklam i vår vardag och det blir allt svårare att fatta välgrundade beslut som konsument. När konsumentvägledning behövs som mest minskar tillgången till just sådan runt om i landet. minskade antalet kommuner som erbjuder konsumentrådgivning med fjorton stycken enligt ”2018:10 Läget i landet – KVL 2018, En lägesbeskrivning av kommunernas konsumentvägledning”. I samma rapport står att läsa att trenden med minskande konsumentvägledning i kommunerna fortsätter. I 71 kommuner saknas tillgång till hjälp av konsumentvägledare. Det är femton kommuner fler än och det lägsta antalet . I landet saknar totalt 1,4 miljoner invånare tillgång till konsumentvägledning. Det finns en negativ trend i fråga om konsumenters tillgång till vägledning men också i fråga om hur mycket kommunerna väljer att satsa på denna viktiga verksamhet. Det finns ett behov av att stärka den kommunala konsumentvägledningen och medborgarnas tillgång till den. är budget- och skuldrådgivning (BUS) lagstadgad verksamhet för kommunerna. Att få hjälp när problem uppstått är därmed något kommunen ska bidra med, men inte att förebygga eller förhindra att en medborgare hamnar i skuld från början genom konsumentvägledning.
mot · H702569 · 2019-09-27 00:00:00 — Insatser mot psykisk ohälsa bland äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av utbildningsinsatser inom vården när det gäller psykisk ohälsa bland äldre och tillkännager detta för regeringen. har psykisk ohälsa ökat. En bortglömd grupp på det området är den äldre befolkningen. Ensamhet och psykisk ohälsa är vanligt framför allt bland äldre män. Självmordsfrekvensen är dubbelt så hög bland män som i befolkningen i stort. En procent av alla män i åldersgruppen går i suicidtankar och den siffran är högre bland dem som har en funktionsnedsättning eller som känner sig socialt exkluderade. Det är ett problem som behöver uppmärksammas mer. Det här är inte bara ett område som är eftersatt i den allmänna debatten, det är också eftersatt inom forskningen och inom vården. Kunskaperna på området är svaga och personalen har inte fått tillräcklig utbildning inom just området äldres psykiska ohälsa. Det är inte så enkelt som att all psykisk ohälsa är likadan och kan behandlas på samma sätt. Vilken åldersgrupp man tillhör spelar roll. Därför behövs en särskild inriktning för psykiatri som möter äldre personer.
mot · H702571 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljölagstiftningen bör moderniseras och tillkännager detta för regeringen. Arbetsmiljölagstiftningen är det skydd som arbetande omgärdas av. Dagens lagstiftning framhäver särskilt den fysiska och psykosociala arbetsmiljön, vilket är viktiga delar för att främja hälsa och hälsosamma arbetsplatser samt förebygga arbetsolyckor/skador. Den digitala arbetsmiljön ingår i arbetsmiljölagen (1977:1160), AFS 2001:1 samt AFS 2015:4 men regleras särskilt i AFS 1998:5 Arbete vid bildskärm. AFS 1998:5 är äldre och behöver antingen moderniseras eller så behöver den digitala arbetsmiljön framhävas och regleras i annan lagstiftning. Arbetsgivare behöver kartlägga och förebygga digital stress, så kallad digistress, med särskilt fokus på den kognitiva inverkan som digital stress kan ha. Det är viktigt att kartlägga och förebygga stress i olika former av flera skäl, inte minst för att utbrändhet innebär ett individuellt lidande för de drabbade men även för att det är ett stort samhällsproblem och en stor kostnad. Det är inte endast kontorsarbetande personal som drabbas som när AFS 1998:5 stiftades. har undersköterskor mobiler med sig under hela sitt arbetspass och dessa fungerar som både larm, telefon och dator i ett litet fickformat. I mobilen signeras insatser, tider registreras och olika datorsystem används med varierande användarvänlighet. Detta är ett exempel på hur till synes praktiska yrken också påverkas av den digitala omställningen. En stor källa till stress är när tekniken inte fungerar och dagens tekniska hjälpmedel är många fler än då lagstiftningen infördes och de är under ständig utveckling, vilket också bör återspeglas i lagtexten.
mot · H702572 · 2019-09-27 00:00:00 — Fotboja i avvaktan på placering i anstalt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeln bör vara att brottslingar som blivit dömda ska bära fotboja i avvaktan på placering i anstalt och tillkännager detta för regeringen. sitter ca 1 959 personer häktade och ca 4 371 personer på anstalt, och det råder stor brist på platser inom kriminalvården. Det uppskattas att ca 1 000 platser saknas på svenska anstalter och häkten. Kriminalvården behöver ges bättre förutsättningar för att klara sitt uppdrag, vilket är avgörande för tryggheten och säkerheten i vårt land. Överbeläggningen och bristen på platser bekräftas av ledningen för Kriminalvården. Detta gör att alltför många dömda lever i det fria i väntan på placering i anstalt. Med andra ord så finns risk för att målsägare, personer som har utsatts för övergrepp och brott, kan träffa förövaren/brottslingen i bostadsområdet. Detta trots fällande dom och utdömt fängelsestraff. Detta är inte acceptabelt och riskerar att urholka trovärdigheten och tilliten till rättssystemet. Platsbrist och en ansträngd situation inom kriminalvården bör prioriteras. Detta är en av flera viktiga åtgärder som behöver komma på plats för att hejda den grova brottslighet som är vardagsmat på flera orter och i flera städer i . Den höga beläggningen beror delvis på att fler kriminella döms till följd av skärpta straff för ett flertal brott. Det är rätt och viktigt med skärpta straff och att brottslingar avtjänar sina straff. Då måste det också finnas tillräckligt med platser på anstalter och häktesplatser. Och kriminella som blivit dömda får bära fotboja i avvaktan på placering i minska risken för att fler brott begås. I väntan på att Kriminalvården får mer resurser för personalförstärkning, liksom fler platser, behövs andra åtgärder för att förebygga så att de som redan är dömda inte begår fler brott. Därför bör fler personer bära fotboja i avvaktan på placering i anstalt.