mot · H7022915 · 2019-10-03 00:00:00 — Vi föreslår därtill att jobbskatteavdraget börjar trappas av på inkomster samt att skiktgränsen för statlig skatt räknas upp i något långsammare takt än vad regeringen föreslår. I figuren nedan visas utredningstjänstens fördelningsanalys av ovan nämnda inkomstskatteförslag. Låg- och medelinkomsttagare får sänkt skatt på 1 500–, medan personer i de två översta inkomstskikten får höjd inkomstskatt. Fördelningsanalysen visar också att gruppen kvinnor ökar sin disponibla inkomst med i genomsnitt , medan männens disponibla inkomst minskar med . Figur 7 Fördelningsanalys av vissa inkomstskatteförändringar, 2021 Källa: , dnr 2019:1218. föreslår att en skattereduktion på av fackföreningsavgifter införs. En skattereduktion för fackföreningsavgift sänker kostnaden för fackligt medlemskap och möjliggör för fler att gå med i facket, vilket kan leda till högre organisationsgrad och en högre facklig närvaro. Därmed kan den svenska arbetsmarknadsmodellen stärkas som historiskt tjänat såväl löntagarkollektivet som samhällsekonomin väl. Av samma skäl bör en skattereduktion på för avgifter till arbetslöshetskassorna införas. föreslår att skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, avskaffas. Vi har inget emot hushållsnära tjänster. Det vi vänder oss emot är att dessa skattesubventioneras. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster är därtill ojämnt fördelad över inkomstfördelningen. Detta innebär i praktiken att låg- och medelinkomsttagare subventionerar höginkomsttagares städhjälp. Detta är inte bara orimligt och orättfärdigt, utan det är också ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Av samma skäl är vi emot skattereduktionen för renovering, ombyggnad och tillbyggnad (det s.k. ROT-avdraget). ROT-avdraget kan i vissa lägen vara lämpligt som konjunkturåtgärd, men inte som en permanent skattereduktion. ROT-avdraget har också ändrat karaktär till att i mångt och mycket subventionera dyra köksrenoveringar m.m. när det gått ifrån att vara en konjunkturåtgärd till att bli en permanent skattesubvention. Med tanke på konjunkturavmattningen väljer vi att avskaffa skattereduktionen för ROT-tjänster först . föreslår vi halverat tak för skattereduktionen. vill också ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Vi har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. Men vi anser att väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skattereduktioner för enskilda givare. I tabell 6 i avsnitt 12.7 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de i detta avsnitt föreslagna inkomstförändringarna. Genom beslut (rskr. 2017/18:398) röstade igenom nya skatteregler för företagssektorn. Kärnan i de nya reglerna var att en generell ränteavdragsbegränsning infördes som bolagsskatten sänktes från till . välkomnade införandet av den generella ränteavdragsbegränsningsregeln då en sådan minskar den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital samt att möjligheterna till skatteplanering/skatteflykt minskar. Däremot avvisade vi förslaget om sänkt bolagsskatt. Den svenska bolagsskatten har sänkts i flera steg . 2009 sänktes den från och 2013 sänktes den till . Den svenska bolagsskatten ligger därmed under OECD-snittet på . [21] Till det ska läggas att de svenska avskrivningsreglerna är mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. föreslår att bolagsskatten återgår till . innebär det att de offentliga finanserna stärks med , 2021 med och 2022 med . Vidare behöver skattereglerna för delägare i fåmansbolag (de s.k. 3:12-reglerna) reformeras. Bakgrunden till 3:12-reglerna är duala skattesystem som innebär att förvärvsinkomster beskattas enligt en progressiv skatteskala och att kapitalinkomster beskattas med en proportionell skatt. Syftet med 3:12-reglerna är bl.a. att förhindra en omvandling av högre beskattade förvärvsinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. Reglerna syftar också till att på ett schablonmässigt sätt försöka uppskatta vad som är förvärvsinkomster och vad som är kapitalinkomster. Sedan 3:12-reglerna infördes har en rad ändringar gjorts som sammantaget lett till att regelverket blivit alltmer generöst. Dagens 3:12-regler har kommit att utnyttjas för det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. Som exempel kan nämnas att utdelningarna till delägare som har kvalificerade andelar ökade med –2013 som lönerna för delägarna har utvecklats svagare än för arbetskraften i stort. Detta var bakgrunden till utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75) som 2017 mynnade ut i lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. Lagrådsremissen innehöll olika förslag i syfte att minska inkomstomvandlingen, bl.a. förslag om att höja skattesatsen för utdelning och kapitalvinst. Tanken var att förslagen i lagrådsremissen skulle läggas i budgetpropositionen . Regeringen valde emellertid, efter hot om misstroendeförklaring mot finansminister från de borgerliga partierna och , att dra tillbaka förslaget. föreslår att 3:12-reglerna i ett första steg reformeras i enlighet med förslagen i nämnda lagrådsremiss. Förslagen beräknas stärka de offentliga finanserna med ca . föreslår att en bankskatt införs i . Bankerna, särskilt storbankerna, drar nytta av såväl explicita som implicita garantier från staten. Explicita garantier i form av insättningsgarantin och implicita garantier i form av att marknaden vet, eller tror sig veta, att staten inte kommer att låta systemviktiga banker gå i konkurs. Garantierna minskar bankernas risker, vilket sänker deras finansieringskostnader. De avgifter som bankerna betalar, i form av avgifter till insättningsgarantin och resolutionsavgifter till resolutionsreserven, står inte i proportion till det skydd och de garantier som bankerna åtnjuter. Därtill har bankerna särskilt gynnats av de olika sänkningarna av bolagsskatten . Bankskatten ska gälla för och utländska kreditinstitut med filialer i . Beskattningsunderlaget ska utgöras av kreditinstitutens skulder. På grund av frågans komplexitet har utredningstjänsten haft svårt att räkna på de förslag som vi berett. I likhet med regeringen räknar vi med att skatten stärker de offentliga finanserna med . 12.4 Sociala avgifter m.m. infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person. utökades nedsättningen till att även omfatta aktiebolag som inte har någon anställd. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda gällde ursprungligen under den anställdes och reglerna skulle upphöra . I vårändringsbudgeten föreslog regeringen att nedsättningen av arbetsgivaravgiften för den först anställda skulle förlängas till att gälla . Dessutom föreslog regeringen att regelverket skulle permanentas. stod bakom det ursprungliga regelverket, men vi ser inga skäl att göra det mer generöst eller att permanenta det. Förslagen torde ha högst marginella sysselsättningseffekter. Av fördelningspolitiska och offentligfinansiella skäl avvisade regeringens förslag. Vi har samma syn , och föreslår således att nedsättningen sänks till att gälla , samt att reformen löper ut som det var tänkt från början. Vårt förslag stärker de offentliga finanserna med . Ett annat förslag som regeringen la i vårändringsbudgeten var en nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning till ungdomar som vid årets ingång fyllt 15 men inte . Flera av remissinstanserna ansåg eller befarade att förslagen skulle bli ineffektiva, däribland Arbetsförmedlingen, ESV, , IFAU och LO. delar denna farhåga. Studier av tidigare sänkta sociala avgifter för unga tyder på att den föreslagna nedsättningen inte kommer att få några betydande långsiktiga effekter på sysselsättningen. föreslår därför att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga slopas. Förslaget stärker de offentliga finanserna med . I budgetpropositionen går regeringen vidare med nya nedsättningar för olika grupper. Regeringen inför något man kallar för ingångsavdrag. Avdraget innebär att arbetsgivare som anställer en person som omfattas av ingångsavdraget får nedsatta arbetsgivaravgifter av anställningen. Tanken är att ingångsavdraget främst ska omfatta unga personer som är nya på arbetsmarknaden och saknar högre utbildning, långtidsarbetslösa och nyanlända. Det framgår inte av budgetpropositionen hur detta förslag förhåller sig till det ovan beskrivna förslaget om nedsatta arbetsgivaravgifter för unga 15–. Men i likhet med det förslaget finns det skäl att tro att ingångsavdraget är en ineffektiv åtgärd, som dessutom riskerar att sätta press på de lägsta lönerna nedåt. avvisar förslaget, vilket stärker de offentliga finanserna långsiktigt med ca . I budgetpropositionen föreslår regeringen också att den nedsättning av arbetsgivaravgifter som finns för personer som arbetar med forskning och utveckling förstärks. Förslaget är inte remitterat och någon närmare motivering till förslaget saknas. har svårt att se att något sakligt skäl till förslaget föreligger och avvisar förslaget, vilket stärker de offentliga finanserna med . Regeringen säger sig också vilja sänka skatterna ytterligare på ”jobb och företagande” som en del av en grön skatteväxling och avsätter ca för detta ändamål med start . Några höjda miljöskatter som en del av skatteväxlingen föreslår regeringen emellertid inte, utan de motiverar de planerade skattesänkningarna med att miljöskatternas andel av statens skatteinkomster ökar. Då skattesänkningarna dels inte är preciserade, dels inte sker inom ramen för någon riktig skatteväxling avvisar tills vidare de planerade skattesänkningarna. 12.5 Kapital- och egendomsskatter är ett av få som varken har en förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till bostadens (fulla) värde. har på SNS:s uppdrag studerat de svenska skatterna i en internationell jämförelse. Figuren nedan visar egendomsbeskattningen i . Egendomsskatter utgörs, enligt klassificering, av fastighetsskatter (och avgifter), förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt samt skatt på transaktioner av ägande (främst stämpelskatt). De svenska egendomsskatterna ligger klart under genomsnittet jämfört med såväl som EU-15. egendomsskatter motsvarar av BNP, medan inkomsterna från egendomsbeskattningen inom och motsvarar av BNP. Figur 8 Skatt på egendom i 2017 Källa: (2019), ”Svenska skatter i internationell jämförelse”. obefintliga eller låga skatter på kapital och förmögenheter är en viktig förklaring till varför det svenska skattesystemet har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s kärnländer. [25] Skattesystemets minskade omfördelning är i sin tur en viktig förklaring till de växande ekonomiska klyftorna i . I följande avsnitt lägger fram en rad förslag på ändrade kapital- och egendomsskatter för att kunna sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare och för att få ett mer rättvist skattesystem. De ökande inkomstskillnaderna påverkar naturligtvis förmögenhetsfördelningen. Dessa är betydligt mer ojämlikt fördelade än inkomsterna. I figuren nedan visas en beräkning av förmögenhetsfördelningen indelat utifrån förmögenhetsdeciler. Den tiondel av befolkningen som har de största förmögenheterna beräknas äga av den sammanlagda privata förmögenheten i . Figur 9 Förmögenhetsfördelningen i , 2017 Andel av total förmögenhet per förmögenhetsdecil Källa: Ifo DICE Report, 2/2018. ”Wealth and Inheritance Taxation: An Overview and Country Comparison”. För att minska ojämlikheten och få in pengar till nödvändiga reformer föreslår att en ny förmögenhetsskatt införs i . Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter undantas från skatt. Följande skattesatser och gränsvärden föreslås: Tabell 3 förslag till ny förmögenhetsskatt Källa: , dnr 2019:622. Vi tänker oss att i princip alla tillgångar ska inkluderas i skattebasen. Eventuellt bör man konstruera någon form av begränsningsregel för fastigheter som används som fast boende. Förmögenhetsskatten beräknas stärka de offentliga finanserna med , men beräkningarna är behäftade med betydande osäkerhet. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Dagens kommunala fastighetsavgift är djupt orättvis. Den tas ut som en avgift på av taxeringsvärdet, med ett tak på () . Taket medför att den procentuella skattesatsen blir lägre ju högre taxeringsvärdet är. Fastighetsavgiften är därmed starkt regressiv. SVT har i en granskning visat att i en majoritet av landets kommuner betalar husägare mer i fastighetsavgift än vad de gjorde när fastighetsskatten togs bort 2007. Framför allt är det boende i landsbygdskommuner som är förlorarna medan vinnarna främst återfinns i välbärgade kommuner som t.ex. och . vill därför komplettera den kommunala fastighetsavgiften med en statlig fastighetsskatt på på den del av taxeringsvärdet som överstiger . Vi föreslår också att dagens begränsningsregel, som innebär att pensionärer inte ska behöva betala av sin inkomst i avgift, utökas till att omfatta alla. Vårt förslag till ny fastighetsbeskattning innebär också att de avgiftslättnader som finns för nybyggda hus avskaffas. Detta ska gälla för nybyggda hus med ett värdeår från det att regeländringen träder i kraft. Förslaget ska med andra ord inte gälla retroaktivt. I tabellen nedan visas utredningstjänstens fördelningsanalys av vårt förslag till ny fastighetsbeskattning, dels för samtliga individer, dels för endast de personer som träffas av vår fastighetsskatt. Tabell 4 Fördelningsanalys av fastighetsskatt Förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, diff i kr (2020) Källa: , dnr 2019:1011. Bostadsrätter omfattas inte av vårt förslag till ny fastighetsbeskattning. kommer att arbeta med att ta fram en modell för hur bostadsrätter ska kunna beskattas på liknande sätt som småhus. 12.5.3 Arvs- och gåvoskatt Arv är ett tydligt exempel på hur kapital påverkar en individs förmögenhet och livschanser. Arvsflödena har dessutom ökat i betydelse i , framför allt under de senaste 25–30 åren, se figur 10 nedan. har de mer än fördubblats. Figur 10 Årligt beräknat arvsflöde i Procent av disponibel hushållsinkomst Källa: Källa: SNS (2018), , ”Kapitalbeskattningens förutsättningar”. I likhet med vad som är fallet i många föreslår att en arvs- och gåvoskatt införs i . Vi tänker oss ett fribelopp på , dvs. arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen ska inte beskattas. har emellertid inte kunnat beräkna offentligfinansiella effekter av de olika förslag som vi har berett, detta eftersom ett samlat underlag beträffande dödsbons skulder och tillgångar saknas. I nämnda rapport från SNS görs bedömningen att den aggregerade årliga överföringen av arv och gåvor i uppgick till ca 2016. Vi anser det rimligt att införa en arvs- och gåvoskatt som motsvarar av detta flöde. Skatten skulle således inbringa ca . 12.5.4 Skatt på kapitalinkomster I avsnitt 4.3.1 konstaterade vi att en viktig förklaring till den ökade ojämlikheten i är kapitalinkomsternas ökade betydelse och deras ojämna fördelning. uppgick de sammanlagda kapitalinkomsterna till och ca hälften av dessa gick till den hundradel av befolkningen som hade de högsta inkomsterna. Normalskattesatsen för kapitalinkomster är , vilket är klart under den högsta skattesatsen för arbetsinkomster. Mot denna bakgrund föreslår att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning höjs enligt följande gränsvärden och skattesatser. Tabell 5 Höjd skatt på sammanlagd aktieutdelning och kapitalvinst 300–1 000 Källa: , dnr 2019:621. Vårt förslag om progressiv kapitalskatt på stora aktieutdelningar och kapitalvinster vid värdepappersförsäljning beräknas stärka de offentliga finanserna med 2020, och 5,6 respektive . Ett annat område som behöver reformeras är ränteavdragen. Ränteutgifter ingår i kapitalförluster. Kapitalförluster får kvittas mot kapitalinkomster och kapitalvinster. Avdragsrätten för ränteutgifter gäller för alla typer av lån, både blankolån och bostadslån. Den som har kapitalutgifter som överstiger kapitalinkomsterna kan få skattereduktion på av räntebeloppet. För ränteutgifter kan avdrag göras . För den del av ränteutgifterna som överstiger får avdrag göras . Den stora delen av underskott av kapital utgörs av räntor på bostadslån. Ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna. Ränteavdragen har därtill en tveksam fördelningsprofil. Den tiondel av hushållen som har de högsta inkomsterna erhåller större ränteavdrag än de av hushållen i den andra änden av inkomstfördelningen. [31] föreslår att ränteavdragen trappas ned till 2020 och till . Vi föreslår också att avdragsrätten för ränteutgifter begränsas till maximalt , dvs. avdragsrätten för ränteutgifter därutöver avskaffas. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2020, och 4,5 respektive . Fysiska personer som köper andelar i ett mindre företag i samband med företagets bildande eller vid en nyemission kan få göra ett investeraravdrag upp till hälften av andelskostnaderna. Investeraravdraget har kritiserats för sina fördelningspolitiska effekter och för att det kan skapa nya vägar för skatteplanering. Av fördelningspolitiska skäl föreslår att investeraravdraget avskaffas. Ett avskaffande av investeraravdraget beräknas medföra en offentligfinansiell förstärkning på . Klimatförändringen är ett akut hot för människans framtida livsmöjligheter. I kapitel 9 redovisas vår syn på en omställning för klimat och ekologiskt hållbar utveckling. För att genomföra omställningen måste det offentliga göra det möjligt för individer att göra klimatvänliga och hållbara val. För klimatomställningen kommer det att krävas stora investeringar i infrastruktur, förnybar energi, energieffektivisering och andra utsläppsminskande åtgärder. Principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan har länge varit och bör fortsätta att vara ett riktmärke i den svenska miljö- och klimatpolitiken. Utsläppspriset ger en tydlig styrande signal till alla aktörer och gör det mer lönsamt att investera i åtgärder som minskar utsläppen. Koldioxidskatten är ett centralt styrmedel i vår nationella klimatpolitik. Beskattning av drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Men den är också ett exempel på ett trubbigt verktyg som inte gör skillnad på höginkomsttagare med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygd utan tillgång till alternativ till bilen. anser det angeläget att träffsäkra styrmedel utformas för att minska klyftor mellan stad och landsbygd och att det vid behov införs kompensatoriska åtgärder för att beakta rättviseperspektivet när t.ex. skatter ger negativa fördelningseffekter. För att möta en ökad elektrifiering av vägtrafiken med stärkt regional rättvisa anser vi det angeläget att arbetet med en reform av vägtrafikbeskattning redan nu inleds. Den tunga lastbilstrafiken betalar inte för den påverkan den har genom sina externa kostnader för samhället i form av t.ex. miljö- och klimatpåverkan och slitage på vägarna. har förespråkat en avståndsbaserad skatt på tunga lastbilar som träffsäkert ska vara möjlig att differentiera. Förutom den klimatnytta en sådan beskattning skulle kunna medföra ser vi stora vinster med att svenska och utländska lastbilar skulle kunna beskattas på lika villkor och att myndigheter skulle ges bättre möjligheter, genom automatiserat avläsningsbart system, att upptäcka den illegala lastbilstrafiken. Promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik har remitterats och därmed har redan en god grund lagts för att ett förslag på avståndsbaserad beskattning av tung lastbilstrafik bör kunna läggas fram i i närtid. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på avståndsbaserad vägslitageskatt på tung lastbilstrafik. Användning av konstgödsel, dvs. gödsel framställd genom industriella processer, bidrar till övergödningen och ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Det finns därför starka skäl att begränsa användningen av handelsgödsel. hade skatt på konstgödsel under men detta avskaffades plötsligt av den borgerliga regeringen . föreslår att en beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 införs, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve. Skattesatsen på kväve höjs i vårt förslag jämfört med den gamla skatten. förslag till ny skatt på konstgödsel bedöms stärka de offentliga finanserna med . När effektskatten på kärnkraftsreaktorer slopades innebar det en subventionering av kärnkraften, och vanliga människor fick genom höjd allmän energiskatt stå för notan. Kärnkraften bör bära sina egna kostnader vid till exempel olyckor och staten bör ta ett stort ansvar i ett land där det finns kärnkraft om det värsta skulle hända. föreslår återförd skatt på per MW och månad 2021 och per MW och månad 2022. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2021 och 2022. Tabell 6 skatteförslag 2020–2022 Avvikelse mot regeringen, offentligfinansiella effekter, mnkr Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare Lika skatt vid lika inkomst Annan fördelning av sänkt skatt för pensionärer Skattereduktion för avgift till a-kassan Nej till slopad värnskatt Lägre uppräkning av skiktgränser Sänkt tak/avskaffa Nej till skattereduktion för gåvor Nej till ytterligare sänkt skatt, skatteväxling Nej till sänkta arbetsgivaravgifter unga Arbetsgivaravgifter för den först anställa Höjd skatt på aktieutdelning och kapitalvinst Ny arvs- och gåvoskatt Nej till höjt tak uppskov avyttring av bostad 13 Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten Tabell 7 förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (V) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 062 385 804 1 055 119 114 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 1 069 194 854 Tabell 8 förslag till utgiftsramar, 2021 och 2022 Avvikelse från regeringen (V) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Tabell 9 Fördelning av utgifter i statsbudgeten 2020–2022 Avvikelse från regeringen, Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Åtgärder för den nationella minoriteten romer Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Lönekostnader i staten – konstgödselskatten Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m.