ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022086 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omläggning av den svenska Israelpolitiken och tillkännager detta för regeringen. relation med , enda demokrati, är för tillfället bottenfrusen. Detta är framför allt en konsekvens av den förra regeringens erkännande av . Genom detta har också förlorat möjligheten att spela någon som helst roll i fredsprocessen mellan och , en roll som både kräver försvar av rätt att försvara sig som den också kräver ett fördömande av israelisk bosättningspolitik. Det finns ett antal delar som behöver revideras och förändras i Israelpolitik. Här lyfter vi fram två aspekter: Statusen som palestinsk flykting är unik: det är den enda flyktinggrupp som hanteras inom ett eget flyktingorgan, Unrwa. Konsekvensen av FN:s särlösning för just palestinska flyktingar är att statusen som flykting i praktiken går i arv; det gör att de som föds i ett flyktingläger kan utgöra tredje eller fjärde generationens flykting. Detta är ett ohållbart sätt att hantera den rådande situationen. Unrwas särställning gör även att levnadsvillkoren för palestinska flyktingar permanentas i flyktingläger i stället för att dessa flyktingar integreras i de länder där de befinner sig. har gått sedan kriget bröt ut, och det är därför orimligt att palestinska flyktingar inte integreras utan hålls utanför de samhällen där de nu bor genom att förvägras medborgarskap som i exempelvis . Vi vill se att Unrwa avvecklas och att de palestinska flyktingarna överförs in i UNHCR:s uppdrag och likställs med alla andra flyktingar. Vi vill också se att blir drivande internationellt för att palestinska flyktingar som är bosatta i andra länder ska få möjlighet att få medborgarskap i dessa länder. är en av de största bidragsgivarna till . Därtill kommer stora summor som ges till palestinska flyktingar som finns utanför de palestinska områdena, företrädesvis i grannländerna och . Liberalerna är i grunden positiva till att ge bistånd, men finns stora strukturproblem som vi vill åtgärda. Vi vill se att inför en garanti för att allt utbetalat bistånd som berör och palestinska flyktingar inte går till att finansiera terrorism, islamism, antisemitism eller andra antidemokratiska aktiviteter. finns inte någon sådan garanti, och det gör att svenskt bistånd framför allt indirekt kan bidra till en förvärrad situation i regionen.
mot · H7022087 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att reformera den grundläggande nivån inom komvux och tillkännager detta för regeringen. Antalet personer som var inskrivna i komvux 2017 var 235 000 eller av befolkningen i åldern 20–. Av dessa läste 49 000 på grundläggande nivå. Det är en ökning med nästan en femtedel. Det saknas fortfarande statistik . Sammantaget är varannan elev inom grundläggande eller gymnasial komvux född utomlands. Det är en heterogen grupp som läser på komvux. Av de som läser på grundläggande nivå har många som är födda utomlands redan en högre utbildning. Komvux behöver med andra ord bli mycket mer flexibelt och bättre möta varje individ. Om komvux misslyckas med detta kommer det att få stora konsekvenser för kollektivet på samhällsnivå. Lärarförsörjningen är lika alarmerande inom komvux som andra skolformer, till och med mer. Komvux har färre behöriga lärare. För kommunerna är komvux på grundläggande nivå tyvärr inte sällan placerat långt ned på prioriteringslistan. Många kommuner saknar uppföljningsverktyg och det systematiska kvalitetsarbetet är begränsat osv. Dessutom brister likvärdigheten mellan olika kommuner. är grundvux en skolform där mindre investeringar kan få stora positiva effekter. Regeringen behöver skyndsamt tillsätta en utredning för hur grundläggande komvux kan reformeras så att kvaliteten i undervisningen förbättras, det systematiska kvalitetsarbetet stärks och likvärdigheten ökar.
mot · H7022088 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en screeninglag vid företagsuppköp i syfte att förhindra aktörer kopplade till främmande makt ges kontroll över svensk teknologi och tillkännager detta för regeringen. var cyberattackerna mot svenska myndigheter och svenska företag kopplade till enskilda individer. är av attackerna kopplade till statsaktörer, framför allt men även . Framför allt handlar det om att statsaktörer är intresserade av svenska företags innovationer. Det betyder att det inte alltid är storföretagen som är de mest utsatta, utan det kan lika gärna handla om mindre och medelstora innovationsföretag som inte alltid vet om att de blir bestulna på information. FRA och MUST har ett ansvar för att säkerställa att svenska myndigheter har ett adekvat säkerhetsskydd, men behöver mer effektiva lagar som förhindrar informationsstölder. Tre svenska företag som sysslar med innovationer av mikrochips har blivit uppköpta av bulvanföretag som visade sig ha direkta kopplingar till den kinesiska staten. behöver utreda en form av screeninglag vid företagsuppköp. Den screening som finns syftar endast till när det finns en direkt koppling till militär förmåga men inte till företag som finns längre ned i värdekedjan. Det innebär att AI‑teknologi som kan få en försvarsförmåga när den används i ett militärt sammanhang inte screenas, till exempel. På kan detta innebära eftersom , och har den här typen av lagstiftning. Dessa länder kan då bli mindre villiga att handla med svenska företag där det finns en betydande säkerhetsrisk. behöver därför utreda hur en screeninglag vid företagsuppköp skulle kunna vara utformad.
mot · H7022090 · 2019-10-02 00:00:00 — Statens ansvar för jämlik och välgrundad ersättning då rovdjur skadar tamdjur ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana regeringen att utvärdera de sammantagna kostnaderna för rovdjursskador och kostnaderna för deras förebyggande ur ett ekonomiskt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en eventuell ny ersättningsmodell för lantbrukare och hundägare vid skador från rovdjur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn för att säkra ansökningarnas likvärdighet över landet och tillkännager detta för regeringen. Den svenska rovdjurspolitiken syftar till att värna biologisk mångfald och möjliggöra lantbruk och en god vardag i hela landet. Detta förutsätter ett samförstånd och ett gott förhållande mellan staten och de människor som drabbas av rovdjursskador. Kostnaderna för rovdjursskador på tamdjur är tydligt kännbara för den enskilda lantbrukaren eller jägaren. Tamdjursägare kan få bidrag från för att förebygga rovdjursskador, exempelvis genom rovdjursavvisande stängsel. När en djurägare drabbas kan hen få ersättning för skadade och döda djur och även för vissa andra kostnader. Ingen hänsyn tas dock till allt extra arbete och minskad produktivitet som uppkommer inom lantbruket, eller till att den reproduktiva förmågan hos får sjunker i områden med hög rovdjurstäthet och i besättningar som har utsatts för angrepp jämfört med besättningar i områden med låg rovdjurstäthet. Ingen hänsyn tas heller till att en tränad jakthund knappast är jämförbar med en nyinköpt valp; jakthunden har ju gått åtskilliga dyra kurser och tränats under otaliga timmar för att utveckla sin förmåga och skicklighet. Regeringen bör utvärdera kostnaderna för rovdjursskador, förslagsvis genom att SLU eller och Viltskadecenter i samarbete regelbundet tar fram beräkningar av genomsnittliga direkta kostnader för förlust av olika typer av tamdjur samt redovisar den metodik som används för dessa beräkningar. Även kostnaderna för förebyggande av skador bör beräknas. En ny ersättningsmodell bör övervägas med grund i dessa beräkningar och den av Viltvårdsfonden finansierade forskningen om styrmedel vid SLU och . Det är rimligt att staten tar ett ansvar för dessa kostnader, eftersom staten uppmanar till lantbruk genom den av beslutade nationella livsmedelsstrategin och till jakt med hund genom jaktförordningens regelverk för viltvård. Forskning visar dock att avslagen på ansökningar om utbetalningar är oproportionerligt många i län med hög vargförekomst. Sådan ojämlikhet över landet är oacceptabel och måste motverkas.
mot · H7022091 · 2019-10-02 00:00:00 — Stärk arbetet med romsk inkludering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inrättandet av ett romskt förvaltningsområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inrättandet av en särskilt avdelad pott med pengar för att säkerställa att en del av presstödet tillfaller nationella minoritetspublikationer, under förutsättning att alla villkor är uppfyllda, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka arbetet med att inkludera minoriteter i läromedel och undervisning både i och på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2012 beslutade om en 20-årig strategi för romsk inkludering. Målet med strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. Det innebär samma grundläggande mänskliga rättigheter som befolkningen i övrigt. Bakgrund till strategin är den långvariga utsatthet som den romska gruppen befinner sig i och som har sin grund i majoritetssamhällets diskriminering och som tar sig uttryck i utanförskap, fattigdom osv. är till exempel hälsosituationen för den romska gruppen mycket sämre jämfört med majoritetsbefolkningen som arbetslöshetssiffrorna är högre. En av svårigheterna med regeringens uppdrag är uppföljningen och kontinuiteten. Olika studier till exempel inom ramen för kommissionen mot antiziganism visade tydligt att svenska myndigheter inte prioriterar arbetet med nationella minoriteter om det inte finns ett regeringsuppdrag. Ofta syftar delar av uppdraget till att arbetet ska bli en befintlig del av den ordinarie verksamheten, men de flesta uppföljningar visar att det är svårt att hålla skärpan och prioriteringen när det saknas ett konkret uppdrag. presenterade center i väst en attitydundersökning som de låtit göra. Syftet med undersökningen var att kartlägga göteborgarnas attityder till romsk kultur samt vilken kunskap. Undersökningen visade att det i gruppen 16–25-åringar fanns en betydligt lägre kännedom om romer och romsk kultur jämfört med i äldre åldersgrupper. Detta är mycket oroande, inte minst givet att en av delarna i den 20-åriga strategin har varit att förstärka undervisningen om romer i . har till exempel tagit fram ett undervisningspaket som riktar sig främst till årskurs 7–9 men även andra undervisningsgrupper och gymnasiet. Det är uppenbart att detta inte är tillräckligt. I för romsk inkludering lyfter man fram romsk media som en kanal att nå upp till romer. Specifikt nämns bland andra E . kom dock beskedet att E kommer att läggas ned p.g.a. brist på resurser. Romer har till skillnad från några av de andra nationella, som de samiska och Sverigefinska, minoritetsgrupperna inget förvaltningsområde. Det finns studier som pekar på att det finns positiv skillnad i arbetet mellan nationella minoriteter som har förvaltningsområden och de som inte har. Det är viktigt att den romska gruppen får tillgång till språk och kultur på hemspråket, vilket är en av förvaltningsområdenas viktigaste uppgifter.
mot · H7022092 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Akademiska Hus ägardirektiv bör ändras genom att bolaget ges uppdraget att vara behjälpligt och stöttande då lärosäten direkt eller indirekt vill överta fastigheter och själva förvalta dem, och detta tillkännager för regeringen. Det statliga storbolaget äger och förvaltar mer än hälften av vårt lands lokaler för högre utbildning och forskning. uttalade dock i ett avgörande 2016 (HFD 2016 ref 67) att Akademiska Hus inte kan anses verka under normala marknadsmässiga villkor, eftersom deras marknad inte innebär någon egentlig konkurrens. Bolaget har med andra ord stor frihet när de sätter sina hyresnivåer, och många lärosäten kan i praktiken inte välja att hyra andra lokaler. Bolagets roll är inte helt förankrad hos lärosätena, enligt . anser att samarbetet mellan Akademiska Hus och lärosätena kan förbättras när det gäller uppdraget att gemensamt hitta möjligheter till effektiviseringar av resursutnyttjandet. Jag delar den uppfattningen. En dellösning kan vara gemensamma överväganden av vilka fastigheter som fortsatt bör ägas av Akademiska Hus och vilka som kan övertas av lärosätena själva eller av deras fastighetsstiftelser. Stora lärosäten äger stiftelser som med framgång och kompetens förvaltar stora fastighetsbestånd. Akademiska Hus har ett uppdrag att aktivt ta ansvar för förbättrad konkurrens genom att sälja mark inom kärnbeståndet, och detta uppdrag bör enligt min mening intensifieras med fokus på lärosätenas autonomi. Jag föreslår att ägardirektiven till Akademiska Hus ändras, så att bolaget får i uppdrag att stötta och hjälpa när lärosäten direkt eller indirekt vill öka rådigheten över fastigheter och lokaler i sin verksamhet. Det skulle ge lärosätena större frihet att långsiktigt säkra lokaler efter egna behov och önskemål. En färdig modell för detta finns att läsa om i . Vi måste värna god utbildning och modig, långsiktig forskning. Därför bör svenska lärosäten ges möjlighet att i högre grad själva ta kontroll över sina lokalers och fastigheters utformning, ägande och förvaltning.
mot · H7022093 · 2019-10-02 00:00:00 — Tillgänglighet vid synnedsättning: stärkt kunskap och en symbol för ledstråk i vägmärkesförordningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka framkomligheten i offentlig miljö för personer med synnedsättning, dels genom stärkt kunskap hos personer involverade i utformningen av ledstråk, dels genom en ny symbol i 4 kap. 9 § vägmärkesförordningen om vägmarkeringar, och tillkännager detta för regeringen. Var och en ska kunna delta i samhället, oavsett funktionsvariation. stadgar därför att människor med nedsatt orienteringsförmåga ska kunna ta sig fram och använda allmänna platser och att alla hinder för detta som är enkla att avhjälpa följaktligen också ska avhjälpas. Personer med synnedsättning som inte har möjlighet att läsa skyltar eller se miljöer på långt håll har stor hjälp av så kallade ledstråk som i en obruten kedja hjälper personer att orientera sig och visar dem vägen från start till mål. I offentlig miljö utgörs sådana ledstråk ofta av kantsten och kännbara sinusplattor, men undersökningar visar att befolkningens kunskap överlag är låg i fråga om vad som faktiskt är deras syfte. Många människor tror att sinusplattor och andra orienteringspunkter är ren utsmyckning eller markering av början på en gångbana. Detta medför att cyklar och bilar parkeras över dem och att skyltar och stolsben på uteserveringar placeras på eller så nära ledstråket att de riskerar att fälla krokben. Problemet förvärras av att kunskapen heller inte alltid räcker till hos de personer som utformar offentliga miljöer, vilket kan leda till att ledstråk placeras intill cykelställ och andra fallrisker eller leder användaren in i en vägg eller återvändsgränd. Det är min övertygelse att åtgärder behöver vidtas för att säkra framkomligheten i offentlig miljö för personer med synnedsättning och att ett avgörande hinder är omgivningens okunskap. Tänkbara förbättringar är därför dels att regeringen inleder ett arbete för att stärka kunskapen hos de personer som är involverade i utformningen av ledstråk, dels att regeringen inför en ny symbol i 4 kap. 9 § vägmärkesförordningen (2007:90) om vägmarkeringar, så att omgivningen görs uppmärksam på när en yta är avsedd som ledstråk och därför inte ska blockeras.
mot · H7022094 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en parlamentarisk utredning om dödshjälp och tillkännager detta för regeringen. Liberaler värnar människans rätt till valfrihet och självbestämmande under hela livsresan. Det är viktiga liberala principer inom många områden som familjeplanering, skolval och möjlighet att arbeta så länge som den enskilde vill och kan. Det bör övervägas om vi även har rätt till ett värdigt livsslut. har tagit fram etiska riktlinjer för läkare som innebär att en läkare får avstå från och avbryta livsuppehållande behandling om en beslutskapabel patient vill det och är välinformerad och införstådd med olika behandlingsalternativ. Läkaren ska alltid erbjuda adekvat palliativ – lindrande – behandling inklusive tillfällig eller kontinuerlig sedering om outhärdliga symtom inte kan lindras på något annat sätt. Kort uttryckt: patienten får sova tills döden inträffar. Det är däremot inte tillåtet att ge läkarassisterad dödshjälp eller eutanasi, oavsett en döende människas lidande och beslutskapacitet. Den svenska debatten om dödshjälp har gått i vågor . (Smer) aktualiserade frågan om utredning och införande av dödshjälp i , 2008 och 2017. Varje gång ledde det till en samhällsdebatt som visade att det i denna fråga råder delade meningar, mycket beroende på olika värden och infallsvinklar. Smers rapport – en kunskapssammanställning (2017:2) syftade till att bidra till en mer faktabaserad debatt, i synnerhet som allt fler länder nu har infört dödshjälp och redovisat sina erfarenheter. Utifrån kunskapssammanställningen om forskning och statistik kring dödshjälp i andra länder värderade Smer stödet för vanligast förekommande faktaargument, men också för värdeargumenten. Värdeargument inrymmer t.ex. frågan om människor har en rätt att besluta över sin egen död som ska respekteras eller om det alltid är fel att avsiktligt avsluta en människas liv. Faktaargumenten inbegriper inte minst om den palliativa vården förmår, eller inte förmår, att ta hand om de svåraste symtomen i livets slutskede. Vi anser att en statlig utredning bör undersöka om någon av de olika modeller som tillämpas i andra länder även bör bli tillåten i . I länder som och är outhärdligt lidande villkoret för att en läkare kan ge patienten det dödande medlet. I och andra amerikanska stater kan i stället människor med terminal sjukdom efter noggrant övervägande få ett läkemedel förskrivet som hon sedan tar själv. Den debatt som har följt sedan Smers rapport visar enligt vår mening att allmänheten är övervägande positivt inställd till dödshjälp, medan läkarkåren är kluven. är emot, medan en del företrädare för har en öppnare attityd till att frågan utreds. En väg att möta farhågor och tvekan skulle kunna vara att endast läkare med särskild utbildning får hjälpa en patient i enlighet med hennes sista vilja. Vi anser att en utredning om dödshjälp vore en klok och öppensinnad väg för varje människas rätt att äga och styra sitt eget liv, intill den . Detta anser vi att bör ge regeringen till känna.
mot · H7022095 · 2019-10-02 00:00:00 — Utred svenskt avgifts- och utdelningssystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett svenskt avgifts- och utdelningssystem för minskade koldioxidutsläpp och tillkännager detta för regeringen. Det är väl känt att koldioxidhalten i atmosfären är den främsta orsaken till de klimatförändringar som vi ser. FN:s klimatpanel IPCC visade i sin rapport att uppvärmningen av planeten går i mycket snabbare takt än vad som var känt. Rapporten poängterar att kommer att vara kritiska för att vända utvecklingen av global uppvärmning. 2015 förbinder de länder som har skrivit under avtalet att begränsa temperaturökningen till väl . För att kunna klara målet krävs det radikala förändringar som främst måste riktas mot att få till stånd utsläppsminskningar. Ett sätt att göra detta är att tillsätta en utredning om att införa ett svensk avgifts- och utdelningssystem för minskade koldioxidutsläpp. Ett avgifts- och utdelningssystem ökar inte skattetrycket och tillåter marknaden att spela stor roll i att reglera koldioxidutsläppet. Grunden i systemet utgörs av en kontinuerligt stigande koldioxidavgift som en kompensation delas ut till allmänheten genom att statens hela intäkt från denna avgift delas ut, . Systemet måste också konstrueras så att det tar hänsyn till människor som av geografiska skäl är tvingade att använda sig av fossila bränslen för att få vardagen att gå ihop, till exempel genom att glesbygdsbor får extra utdelning. kan tjäna som förebild med sitt lagförslag som i sin tur bygger på erfarenheter från delstaten som var först ut med ett avgifts- och utdelningssystem.
mot · H7022096 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur man kan jämställa stödet mellan flickdominerade och pojkdominerade idrottsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet på ett jämställt sätt möter flickors och pojkars preferenser i fråga om idrott och fysisk aktivitet, och detta tillkännager för regeringen. När det kommer till samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet får tjejer en generellt sett mindre del av kakan än pojkar när pengar till idrott delas ut, trots att kvinnor vann fler medaljer för under . Eftersom idrottsstöd framför allt kommer idrottsföreningar till del blir det tydligt att pojkars idrottsutövande gynnas i betydligt högre utsträckning än flickors. Det finns ett flertal aktiviteter och verksamheter inom området idrott, motion och fysisk aktivitet som förmodligen framför allt flickor har preferenser för och som inte erhåller något samhällsstöd alls. Det gäller till exempel olika typer av danslektioner, träning på gym, aerobics, gympa och yoga. Det är aktiviteter som flickor och pojkar själva får bekosta genom köp på marknaden. Men även när de får samhällsstöd är stödet ofördelaktigt fördelat till pojkdominerade utövningar. Ridning, som är en starkt flickdominerad sport, finansieras i betydligt lägre grad av samhällsmedel jämfört med exempelvis pojkdominerad fotboll och ishockey eftersom ridningen driver egna anläggningar, medan fotbollens och ishockeyns anläggningar drivs av kommunen. Mot denna bakgrund är det angeläget att en lämplig myndighet genomför en fördjupad kartläggning av hur idrotts- och föreningsförvaltningars bidrag och stödformer fördelas i svenska kommuner utifrån kön och hur fördelningen möter flickors och pojkars preferenser i fråga om idrott och fysisk aktivitet.