mot · H7022649 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utbildning och forskning utgör några av de viktigaste områdena för att bibehålla och utveckla samhället. Vårt samhälle är beroende av ett bra och högkvalitativt utbildningssystem för att fungera och utvecklas. I förskolan läggs grunden för barnens framtid. Vistelse i förskolan ska innebära bästa tänkbara omsorg, trygghet, stimulans för utveckling, lärande samt god vistelse- och arbetsmiljö för barn och personal. I många fall är personaltätheten för låg för att barnen ska få nödvändig trygghet, kontinuitet, uppmärksamhet och omsorg. Låg personaltäthet inverkar också till ökat antal sjukskrivningar, utbränd personal och hög personalomsättning, vilket är aktuellt på många håll. Förskollärare har exempelvis i tagit upp problemen med brist på förskollärare, hög personalomsättning och ekonomiska nedskärningar. utgör en viktig bas för såväl elever som samhället i stort, där barn och ungdomar växer, utvecklas samt inhämtar nödvändiga kunskaper. I gymnasiet fördjupar eleverna de kunskaper de förvärvat i . Den enskilde eleven beslutar inriktning inför det kommande yrkeslivet alternativt ser över möjligheten för eftergymnasiala studier. I detta skede är en tydlig koppling mellan skola, samhälle och yrkesliv av yttersta vikt i kombination med elevens tillgång till studie- och yrkesvägledning. Utbildning behöver i större utsträckning matchas efter arbetsmarknadens behov. I och gymnasieskolan finns en problematik där välmående, arbetsmiljö och lärares situation försämrats i hög grad . De senast publicerade PISA-resultaten (Programme for International Student ) signalerade en vag uppgång. Nivån visar trots detta ett mycket svagt resultat i förhållande till svenska elevers resultat i tidigare studier och i jämförelse med elever i jämförbara länder. Lärares arbetssituation behöver kraftigt förbättras och alla elever behöver få nödvändigt stöd. En tidigare i hög utsträckning oreglerad invandringspolitik har medfört negativa konsekvenser inom den svenska skolan. Antalet elever har ökat i klasserna, där resurser inte räcker till för den undervisning och det stöd som krävs. Många invandrade elever klarar inte att nå mål och goda resultat på grund av brister i svenska språket, brister i grundläggande kunskaper om det svenska samhället samt i många fall även brister i grundläggande kunskaper i skolämnena. Svenska elever som tidigare följt den svenska utbildningsvägen får i många fall inte det stöd eller den utbildning de behöver. Välmående, skolmiljö samt arbetsmiljö har enligt larm från elever, föräldrar, lärare samt i ett stort antal undersökningar försämrats. har klasserna vuxit, arbetsmiljön har blivit stökig och studieron har varit bristande. Skolinspektionens undersökning visade att av 15-åringar kände sig otrygga i skolan, kände sig helt trygga i skolan och av eleverna svarade att ordningsregler följs väl. Vidare lyftes fram att centrala brister i var otrygghet och studieoro. Hot och våld från elever mot lärare har ökat. anmäldes 879 händelser om hot och våld i skolan till . Det innebar en ökning från 767 anmälningar året innan. Så många som 224 incidenter i skolor innefattade knivar eller vapenliknande föremål. Detta är direkt alarmerande. Ett flertal åtgärder behöver genomföras avseende förbättringar i svensk grundskola. I högre utbildning ska lärarledd undervisning värnas. Det säkerställer att kvaliteten i utbildningen inte går förlorad. Vidare behöver basanslagen ökas i kombination med satsningar på vissa viktiga områden inom forskning. ser behov av en omstrukturering av skol- och utbildningsområdet där många satsningar behövs. Vissa av regeringens satsningar innebär otillräcklig och snedriktad politik. Det gäller exempelvis ”likvärdighetsbidraget” som är en ospecificerad satsning för vissa grupper, men där konkreta krav inte ställs på resultatförbättringar. Det finns heller inga belägg för att ”likvärdighetsbidraget” gett goda resultat sedan det infördes. Problemen i svensk skola har snarare ökat . Satsningar behövs i stället på de områden där problemen är akuta. Vissa satsningar behöver vara riktade. Regeringen har vid presentationen av höstbudgeten påpekat att de gör färre riktade satsningar . Det är anmärkningsvärt att regeringen inte satsat alls på vistelse- eller arbetsmiljön i förskolan. Inte heller vill regeringen satsa på att lösa problemen med ökad otrygghet och studieoro samt hot och våld i skolan. Konkreta finansiella satsningar för att åtgärda dessa problem uteblir. Det är nödvändigt med en förskolemiljard och en trygghetsmiljard för att förbättra skolan. Förskolemiljarden omfattar en ökning av antalet förskolepersonal vilket kompletteras med satsning på förbättring av förskolepersonalens arbetsvillkor. I förskolan behöver även verksamheten stärkas så att alla barn får möjligheter och tillgång till det svenska samhället. Trygghetsmiljarden innebär en satsning på ökade krav på skolor när det gäller ordning och studiero, utökade kontroller samt en förstärkning av systemet med undervisning vid sidan av ordinarie skola. Dessutom görs satsningar för att stärka lärares och övrig skolpersonals situation, vilket bidrar till bättre kontroll och ordning på situationen i skolan. Kompletteringar till detta behövs också gällande justeringar i skolans styrdokument så att det blir självklart att lärare och rektorer kan upprätthålla ordning i skolan. Förskola: Förskolemiljarden – öka antalet personal per barn Tillräckligt antal förskolepersonal per barn är en viktig sak för att alla barn ska få den uppmärksamhet och omsorg som krävs. Antalet barn i förskolan har ökat med så många som 90 000 barn . Många förskolor har för lite personal sett till antalet inskrivna barn mot vad som är optimalt, även om det ser olika ut beroende på region och kommun. Personaltätheten kan variera stort mellan olika förskolor och olika platser i landet. Problemen är stora på många håll med alltför liten personalstyrka. En mycket hög arbetsbelastning, underbemanning, för många bisysslor och mycket begränsade ekonomiska förutsättningar för den löpande verksamheten, utgör tyvärr en del av verkligheten inom förskolan. Detta har inte enbart lett till ökat antal sjukskrivningar, utbränd personal och hög personalomsättning utan även till försämrad trygghet och kontinuitet hos barnen. vill skapa möjligheten till ett maxtak på 5 barn per förskolepersonal, vilket medverkar till att förbättra vistelsen för barnen och arbetsförhållandena för personalen på förskolan. Förskola: om hälsan – slopa karensavdraget Förskolepersonal är en viktig yrkeskår. Personalen behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Inom förskoleverksamhet sprids förkylningar och annan smitta mellan barn och personal, detta genom att många möts i verksamheten, ofta på liten yta. Det bör vara självklart att varken barn eller personal ska vistas i verksamheten då man är sjuk utan vara hemma tills man är frisk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma. Genom slopat karensavdrag för förskolepersonal förbättras i större utsträckning möjligheterna att stanna hemma och bli frisk. Fördelarna är flera. Karensavdraget bidrar till ökad hälsa och välmående samt minskar eventuell stress hos personal som känner ansvar och behov av att arbeta som man inte är frisk. Det minskar även smittspridning mellan personal och barn i de fall personal i stället är sjukskriven vid sjukdom. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl förskolepersonal som barn och föräldrar. Grundskola: Trygghetsmiljarden – ökade krav, kontroller och statligt skolövertagande samt stärkt system för undervisning utanför det ordinarie klassrummet Skolinspektionen ska i större utsträckning göra oanmälda inspektioner med kravet att de missförhållanden som uppmärksammas skyndsamt ska åtgärdas. Kännbara konsekvenser ska genomföras i de fall tillräckliga åtgärder uteblir. I de fall allvarliga missförhållanden uppmärksammas ska täta återkontroller ske. Skolinspektionens rutiner gällande kravställning, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök behöver även utvecklas och öka. Flera skolverksamheter behöver kontrolleras oftare än vad som görs . Detta gäller speciellt religiösa skolor. Skolinspektionen ska få större mandat, ansvar, utökad verksamhet och utökade resurser. Det finns tyvärr skolor, främst i landets utsatta områden, som inte fungerar väl och som inte uppfyller minimikraven gällande trygghet, arbetsmiljö, upprätthållande av grundläggande svenska värderingar och god undervisning. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. En kompetent rektor med gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. Det finns exempel i andra länder, exempelvis , där skolorna leds av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat för att kunna förändra skolorna från grunden. Statligt skolövertagande vid påtagliga missförhållanden ska ske om skolan och utbildningen fungerar på oacceptabelt låg nivå. Extra satsning behövs utöver det som redan finns, på jourklass för elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation. Då dessa elever ges extra möjligheter till stöd och undervisning ges även övriga elever större möjligheter till studiero samt en lugn och trygg miljö i klassrummet. Ett tydligare mer grundlagt system med jourklasser och jourskolor ska införas. Det är aktuellt med jourklass i mindre orter och mindre skolenheter där eleverna är få. I större orter och på större skolenheter där elevantalet är större är det aktuellt med mer permanent tillgång till jourskola. Grundskola och fritidshem: Satsning på stödpersonal Samtliga personalkategorier i skolan behöver stärkas, inte minst lärare där yrkesrollen behöver stärkas. En satsning på förstärkning av uppgifter och professioner utanför själva undervisningen i skolan behövs. Personal inom exempelvis it, administration och lokalansvar/vaktmästeri behöver utökas och stärkas. Fritidshemsverksamheten är av stort värde för många barn och ungdomar. Liksom i är vistelsemiljön, arbetsmiljön och personalens förhållanden viktiga. Personaltätheten behöver öka så att en personal maximalt har ansvar för 20 barn och ungdomar i verksamheten. En utökad möjlighet att bistå barn och ungdomar med läxläsning föreslås, och detta möjliggörs i större utsträckning då personaltätheten ökas. Grundskola och fritidshem: om hälsan – slopa karensavdraget Grundskollärare och fritidspedagoger behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Förkylningar och annan smitta sprids mellan barn och personal. Det bör vara självklart att varken barn eller personal vistas i verksamheten då man är sjuk utan är hemma tills man är frisk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma. Genom slopat karensavdrag så möjliggörs i större utsträckning att stanna hemma och bli frisk. Karensavdraget bidrar till ökad hälsa och välmående och minskar eventuell stress hos personal som känner ansvar och behov av att arbeta som man inte är frisk. Det minskar även smittspridning mellan personal och barn i de fall personal i stället är sjukskriven vid sjukdom. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl förskolepersonal som barn och föräldrar. Grundskola: Obligatorisk fortbildning i hedersproblematik Hedersproblematik har växt sig allt starkare i det svenska samhället , särskilt under de senaste årens omfattande invandring. Inte enbart i samhället i stort utan även i skolan har hedersproblematikens omfattning ökat. Värderingar och ageranden vilka strider mot grundläggande svenska normer har vuxit, framförallt i utsatta områden. Åtgärder mot detta behövs därför inom skolan där lärare och övrig skolpersonal i utsatta områden ska erhålla obligatorisk fortbildning i hedersproblematik. Utbildningen ska även ingå som en obligatorisk del av lärarutbildningen. Kunskapen ska stärka personalen i deras yrkesroll där de på bästa sätt kan stödja utsatta elever och verka för att svenska grundläggande värderingar fortsatt gäller i skolan. Grundskola och lärartjänster: karriärtjänstmodell Lärares arbets- och anställningsvillkor behöver utvecklas och löneutvecklingen ska ställas i relation till detta. Regeringens modell för förstelärartjänster är ojämlik, då möjligheter till löneökning endast ges till förstelärare. Dessutom läggs en stor del av satsningen på ett mycket stort påslag till förstelärare i utsatta områden. Problemen i skolor i utsatta områden löses inte genom denna satsning. Arbetsmiljön måste stärkas för att lärare ska kunna trivas, arbeta och se till att skolresultaten höjs. föreslår en karriärtjänstmodell, vilken baseras på utveckling, samordning, mentorskap och krav på höjning av elevresultat. Karriärtjänstmodellen ska vara dynamisk och kunna utvecklas successivt i flera steg genom olika karriärnivåer. Den ska gälla i hela landet eftersom alla platser i landet och alla elever är lika viktiga. Den summa som satsas på denna karriärtjänstmodell ska kompletteras med exempelvis satsning på stödpersonal, vilket innebär en stor avlastning för lärare, så att lärare kan fokusera mer på undervisningen. Grundskola: Kunskapsutveckling istället för regeringens ”likvärdighetsbidrag” Regeringen har lagt en stor ospecificerad satsning på ett så kallat likvärdighetsbidrag. Satsningen har noterats ospecificerat för att få ”användas till utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen och ”. Satsningar behöver vara jämlika, tydligt formulerade, välplanerade och strukturerade och ha tydliga syften och mål. Regeringens satsning kan läsas som att den dels kan användas till allt från att utjämna socioekonomiska faktorer till höjda lärarlöner. Bidrag behöver vara mer specificerade och riktade för att bli slagkraftiga. En stor del av bidraget ska därför tas bort till förmån för konkreta satsningar som medverkar till kunskapsutveckling. Detta är satsningar: Trygghetsmiljard med ökade kontroller samt krav och stärkning av systemet med jourklasser och jourskola, fortbildning i hedersproblematik, karriärtjänstesatsning och satsning på stödpersonal, slopande av karensavdraget, utökning av studie- och yrkesvägledning, läxhjälp och utökad personaltäthet på fritidshem. Grundskola och gymnasium: Utökning av studie- och yrkesvägledning Det är viktigt att elever hittar rätt i valen av vidareutbildning till framtida yrkesväg. bör detta matchas så effektivt som möjligt mot arbetsmarknaden. ska såväl i grund- och gymnasieskolan som på komvux stärkas och effektiviseras. Studie- och yrkesvägledarnas roll och ansvar behöver förtydligas och samordnas, kompetensutveckling behöver möjliggöras, digitalt vägledningsstöd behöver utvecklas och karriärvägledningsperspektivet behöver förstärkas i olika skolämnen. Skolverksamhet och elevers skolvardag ska ha koppling till arbetsmarknaden. Det är av vikt att skolans olika professioner samverkar inom områden som berör yrkeslivet och de områden som studie- och yrkesvägledare ansvarar för. Samhällsorienterande ämnen ska innehålla och garantera delaktighet och samverkan med studie- och yrkesvägledare. Grund- och gymnasieskola: Stärk elevhälsans roll Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt, vilket kräver ett flertal åtgärder som kan möta och förebygga framtida psykiska besvär i ett tidigt stadie. Elevhälsan ansvarar för både den fysiska och den psykiska hälsan hos barn och har i sin roll stora möjligheter att påverka och vända den pågående trenden med ökad psykisk ohälsa. Med anledning av detta finns det goda skäl att utreda hur elevhälsan kan stärkas och ges bättre förutsättningar att möta, och vid behov behandla, elever som mår psykiskt dåligt. Det finns därför anledning att utreda möjligheten att införa kontinuerliga bedömningar av psykisk och psykosocial hälsa inom grund- och gymnasieskolan för att kunna fånga upp elever som behöver stöd och behandling. En annan viktig aspekt är att befintliga behandlingsresurser inte ska begränsas till enbart barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Långa köer till BUP kan motverkas om behandlingskompetens i högre utsträckning kan finnas tillgänglig på plats i skolorna. Det är ytterst viktigt att utreda detta skyndsamt. Ökad kunskap om psykisk ohälsa är grundläggande och kan ha stor betydelse för främjande av problemlösningsförmåga och känslomässig utveckling. Preventiva och hälsofrämjande insatser med syfte att stärka den psykiska hälsan och minska antalet självmord måste lyftas fram. Om ungdomar ges möjligheter att utveckla sina emotionella färdigheter och kunskaper om psykisk hälsa, får de bättre förutsättningar att möta svårigheter i livet. Utökat stöd till kunskapsbyggande insatser måste därför ses över. Gymnasium och vuxenutbildning: Teknikbrygga – praktik för arbetslösa ungdomar Det behövs ytterligare satsning på utbildning och möjligheter kopplat till tekniska yrken. Ungdomar som inte erhållit jobb efter avslutad teoretisk utbildning ska erbjudas en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en så kallad teknikbrygga. Under två terminer stärker eleven sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man genomför en termin med statligt finansierad praktik hos en lokal industri. Högre utbildning: Ökat antal undervisningstimmar Inom högre utbildning är egenansvar och självstudier inom utbildningen viktigt. Lika viktigt är att det förekommer lärarledd undervisning i tillräcklig utsträckning. Lärare inom högre utbildning är experter inom sina områden – studeranden behöver självklart få så stor del av deras expertis som möjligt. Det är välkänt att det inte räcker med självstudier eller enstaka metoder för inlärning utan att olika pedagogiska och metodologiska grepp främjar inlärning och kunskapsinhämtning även på högre nivå. Av denna anledning behöver lärartäthet och lärarledd undervisning öka. Högre utbildning: Inför nationella prov i lärarutbildningarna Lärarutbildningarna behöver styras utifrån ett kvalitetsperspektiv och utvärderas i större utsträckning, inte minst för att stärka läraryrket och höja attraktionskraften för yrket. Intagningspoängen behöver höjas, färre studenter ska antas via högskoleprovsresultat och inträdesprov och nationella prov till lärarutbildningen behöver införas. Nationella prov ska hållas en gång per läsår, med syftet att kvalitetsstyra utbildningen, medverka till högre kunskapsnivå och ge större likvärdighet i bedömningen. Högre utbildning och forskning: Avskaffa produktivitetsavdraget infördes ett produktivitetsavdrag för högskoleväsendet vilket innebar att anslagen till högskolorna skulle få ett avdrag motsvarande den summa som den privata tjänstesektorn lyckats effektivisera sin verksamhet . Utbildningarna med tillhörande administration ska vara effektiva. Effektivisering är positivt men för att bibehålla kvalitet inom utbildning kan inte effektivisering drivas alltför långt. Produktivitetsavdraget ska därför avskaffas. Högre utbildning och forskning: Öka basanslaget Anslag ska förmedlas direkt till lärosätena istället för att de vetenskapliga råden fördelar dessa. sker en direktfinansiering på av forskningen på lärosätena. För att erhålla en högkvalitativ och självständig forskning ska andelen basanslag uppgå till på våra högskolor, vilket är vanligt för de mest framgångsrika utländska universiteten. Graden av externfinansiering och riktade anslag är för hög. Basanslagens andel av de totala anslagen skall öka. Detta kommer att få en gynnsam effekt på forskningens kvalitet och lärosätenas självständighet, och dessutom skulle fler forskare få tryggare karriärvägar inom högskoleväsendet. Forskning: Satsning på rymdforskning och rymdverksamhet Samhällsnyttan med rymdforskning och rymdverksamhet är stor, exempelvis inom all kommunikationsteknologi och inom krisberedskap. Rymdstyrelsen är i behov av satsningar för att möjliggöra konkurrensförmåga internationellt på området rymdverksamhet. Tillskott är även nödvändigt för möjligheten att delta inom olika forskningsprojekt. För att öka möjligheter till medverkan, konkurrens, att utveckla ny teknologi, få möjlighet till ny marknad och nya jobbtillfällen, satsas extra på rymdforskningen och rymdverksamheten. En levande landsbygd är av vikt för att hela ska leva. Det innebär bland annat att människor kan bo, arbeta och resa samt att servicefunktioner finns över hela landet, inte enbart i och kring de större tätorterna. Servicefunktioner och grundläggande samhällsfunktioner behövs då även i glesbygd där skolverksamhet är ett exempel på en sådan funktion. En satsning på stöd till glesbygdsskolor görs. Medel kan ges som stöd för möjlighet att fortsätta verksamhet där tillfälligt sviktande elevunderlag hotar nedläggning av en mindre skola. Sameskolan innebär viktig verksamhet. Förvaltningen har misskötts av Sameskolstyrelsen vilken uppvisat ett underskott i verksamheten och varit beroende av tillfälliga tillskott. Regeringen budgeterade för ökat tillskott. Konsekvenser för misskötseln bör i stället genomföras och krav ställas på att förvaltningen ändras. Det statliga anslaget ska dras in för Nationella sekretariatet för genusforskning. Omotiverade tidigare påslag för Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid samt Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå på avslås. Anslag till Forskning och forskningsinformation vid minskas. Forskning behöver i större utsträckning finansieras genom ett statligt forskningsinstitut. Detta görs i flera framstående länder. Större satsningar kan göras på det befintliga (), statens ägarbolag för delägande i . Genom ökad satsning möjliggörs för att utöka sin verksamhet samt utveckla kvaliteten i satsningarna som ett led i vår strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelse från regeringen (SD) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Fler anställda i lågstadiet Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå