mot · H7022829 · 2019-10-03 00:00:00 — Trygg och tillgänglig hälso- och sjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att brett och samlat utreda vården i syfte att ta fram en ny modell för svensk hälso- och sjukvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa vårdgaranti för cancerpatienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdens medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensförsörjningen för välfärdens verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styrningen av högskolans utbildningsplatser bättre bör matchas mot arbetsmarknadens behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolans matchningsuppdrag bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett samlat omhändertagande av de mest sjuka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa vårdval för sammanhållen och samordnad vård av de mest sjuka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fast läkare och samordning av vårdteam för de mest sjuka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riva hinder för digitalisering inom välfärdens verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta patientinformation följa individen inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. Alla människor ska ha frihet att forma sitt liv. Ett fritt samhälle utgår från varje människas egen potential och det skapar förutsättningar för var och en att utvecklas utifrån egen förmåga och vilja. har var och en också ett ansvar att ta hand om sig själv och inte utgå ifrån att någon annan ska göra det. Alla som har möjlighet ska bidra och göra rätt för sig. är det självklart att när den egna kraften verkligen inte räcker till ska det finnas ett skyddsnät som ger trygghet, men som också ger stöd och hjälp för att ta sig ur problem. Genom det offentliga tar vi gemensamt ansvar för att skyddsnätet är starkt och välfungerande. arbetar för en tillgänglig, trygg och säker vård. Människor förväntar sig en sammanhållen vård med hög kvalitet, hög patientsäkerhet, möjlighet att själv välja vårdgivare, delaktighet i sin vårdprocess och hög tillgänglighet när vården väl behövs. Dessa förväntningar ska möta. Det finns mycket att vara stolt över med svensk hälso- och sjukvård. I olika internationella jämförelser hamnar oftast i topp när det gäller den medicinska kvaliteten. har till exempel bra resultat när det gäller överlevnad efter hjärtinfarkt, stroke och bröstcancer. är det helt uppenbart att svensk hälso- och sjukvård inte står tillräckligt starkt rustat . Svensk hälso- och sjukvård är satt under hård press. Köerna till vården fortsätter att öka. Sjukdomar som cancer och diabetes drabbar allt fler. De regionala skillnaderna är stora och de som har en högre utbildningsnivå får ofta bättre vård än de som inte har det. Dessutom ökar behoven och kostnaderna när demografin förändras. Den medicinska utvecklingen gör att allt fler lyckligtvis överlever sina allvarliga sjukdomar, men lever med dem som kroniska sjukdomar istället. Både andelen äldre och yngre i ökar. Vi ser även nya och ökande vårdbehov utifrån den ökade migrationen. dras hälso- och sjukvården med låg produktivitet, hög nettokostnadsutveckling och de organisatoriska gränsdragningarna inom offentlig sektor skapar problem både för den enskilde och för hela hälso- och sjukvårdens utveckling. Dessa problem och utmaningar måste dessutom ses utifrån en ekonomisk verklighet. Konjunkturen kommer kanske att vända ned snart och då kommer det att krävas tydliga prioriteringar. Den gemensamt finansierade vården är en central del av den svenska modellen. Medborgarna förväntar sig att hälso- och sjukvården ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig. När det offentliga inte lever upp till detta urgröps tilliten till samhällskontraktet. Villigheten att betala skatt minskar, som oron och missnöjet ökar. uppgift är att få ordning på svensk hälso- och sjukvård. Därför vill vi bygga en ny svensk modell som tar tag i problemen, som tar sikte på utmaningarna och som tar tillvara möjligheterna. har mycket att vara stolta över men vi har också omfattande problem som måste lösas. står inför ett läge där konjunkturen snart vänder ned. Den svenska tillväxten per person spås bli en av de lägsta i – under en procent . Arbetslösheten bottnar på och långtidsarbetslösheten är kvar på tidigare krisnivåer. Kostnaderna för välfärden ökar i snabbare takt än intäkterna i kommuner och regioner. försämrades det ekonomiska resultatet rejält. Sex av 20 regioner gick med underskott och 16 regioner försämrade sitt resultat. Även 69 av 290 kommuner redovisade ett underskott, vilket är det högsta antalet . Den demografiska utvecklingen med allt fler barn, unga och äldre gör att behoven av skola, vård och omsorg ökar. kommer äldre ha ökat med , medan den yrkesverksamma befolkningen i åldern 20–enbart har ökat . Sammantaget innebär detta att utöver att det krävs en långsiktig politik som förmår att hantera målkonflikter och prioritera, krävs det dessutom andra svar än mer resurser. Det gäller även hälso- och sjukvården. Uppdraget är att leverera lika bra eller bättre kvalitet till lägre kostnader. Växande vårdköer och stora geografiska skillnader är ett av de länder i västvärlden som har allra längst vårdköer. På grund av de långa köerna får tiotusentals patienter vänta än på att kunna få en medicinsk bedömning av sina problem i primärvården. Alltför många patienter tvingas att vänta på besök eller operation i specialistvården i stora delar av . Den utlovade vårdgarantin bryts och de regionala skillnaderna är omfattande. Fler drabbas av cancer och diabetes Sjukdomarna med högst dödlighet fortsätter alltjämt totalt sett vara hjärt- och kärlsjukdomar, men förekomsten av både cancer och diabetessjukdomar ökar. Eftersom det är sjukdomar som ofta förekommer i högre ålder är det till stor del en konsekvens av en åldrande befolkning. Under en överskådlig framtid pekar alla indikatorer på att allt fler kommer att drabbas och behöva vård. Demografiska förändringar skapar tryck på hela välfärden Det är positivt att allt fler människor lever och friskare liv i . Men det innebär även att trycket på svensk välfärd ökar. Det handlar i första hand om ett begränsat antal patienter som har en sjukvårdsbild som står för en betydande del av de tillgängliga resurserna inom hälso- och sjukvården. En stor del av vården riktas till personer som är multisjuka med flera kroniska sjukdomar. De står för drygt hälften av alla läkarbesök på akutmottagningarna och för hälften av de samlade sjukvårdskostnaderna. De senaste årens stora migration bidrar också till att trycket på svensk välfärd ökar. Det gäller både vården och skolan. Det handlar till exempel om att svensk hälso- och sjukvård måste behandla nya sjukdomar. Bristande kompetensförsörjning och svårigheter att behålla medarbetare Det finns brist på vissa personalkategorier inom hälso- och sjukvården. Det handlar till exempel om patologer, radiologer, specialister i allmänmedicin och tandläkare. tar vården inte tillvara på medarbetarnas kompetens och arbetstid tillräckligt bra. På grund av bristande arbetsledning och bristfälliga arbetsverktyg hamnar arbetsuppgifter på den som skulle kunna göra jobbet bäst och mest tidseffektivt. Läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal använder därför allt för mycket tid åt administration. Antalet anställda i hälso- och sjukvården är fler än . Antalet läkare per capita ökar och ligger på plats 6 av 23 undersökta . Antalet sjuksköterskor ökar också och har fler sjuksköterskor än genomsnittet i . Trots den positiva utvecklingen av antalet läkare i är det tydligt att patienter i den svenska vården träffar läkare i mindre utsträckning – både mindre ofta och inte – än i andra jämförbara länder. Slutsatsen är att svensk vård inte är tillräckligt produktiv. Jämfört med övriga länder i har svenska sjukhus lägst produktivitet. är svensk vård betydligt mer sjukhustung än jämförbara länder – en stor del av vårdens resurser är koncentrerade till sjukhusen istället för primärvården. Höga och växande förväntningar hos befolkningen Allmänheten har ett högt förtroende för hälso- och sjukvården och vårdens personal enligt den nationella SOM-undersökningen. uppgav att sjukvården var det viktigaste samhällsproblemet 2018, den högsta siffran som uppmätts. Bättre tillgänglighet är den enskilda faktor som flest personer lyfter fram som en insats som skulle höja deras förtroende. ökar också kraven på vad hälso- och sjukvården ska kunna åstadkomma. I takt med att den medicinska forskningen utvecklas ställs allt högre förväntningar på hälso- och sjukvården. När fler tillstånd kan behandlas ökar vårdbehoven automatiskt och medborgarnas attityder kring vilka insatser vården ska bistå med förskjuts. Principerna och värderingarna som vägleder hälso- och sjukvårdspolitik När ska lösa samhällsproblem finns det grundläggande principer och värderingar som styr vårt tillvägagångssätt. Det spelar ingen roll vilket område det gäller eller om det är på kommun-, region- eller nationell nivå. utgångspunkt är människan. Därför ska organiseringen av vården och omsorgen ske utifrån patienten eller den äldres perspektiv. ska inte vara ett kösamhälle. Ingen ska behöva vänta på vård i onödan. Den enskilde ska ha möjlighet att påverka sitt liv, ha valmöjligheter, ha tillgång till information och vara involverad i sin vård och omsorg. Det innebär också att hälso- och sjukvården ska vara organiserad så att systemet inte gör att människor faller mellan stolarna eller far illa. tar ansvar för att det offentliga möter medborgarnas berättigade förväntningar på hälso- och sjukvården. Och vi gör detta utifrån det självklara faktum att det totala skatteuttaget måste hållas på en rimlig nivå och skattebetalarnas pengar ska användas effektivt. När moderater tar sig an problem och utmaningar inom hälso- och sjukvården är bland annat följande viktigt. När det ekonomiska trycket ökar blir det ännu viktigare att prioritera tydligt. Politiska ledare identifierar vad som skapar mindre värde för medborgarna och prioriterar bort det, så att resurserna istället kan riktas till sådant som skapar mer värde för medborgarna. Här krävs mod och värderingsdrivna val. Allt ryms inte inom det gemensamma åtagandet. Det kan till exempel handla om tidskrävande och överflödig administration, eller extremt dyra läkemedel som bara marginellt förbättrar livskvaliteten. Säkerställ att resurserna används smart Det är vårt ansvar att säkerställa att vi får ut så mycket vård och omsorg som möjligt för skattepengarna. Ledning och styrning ska präglas av professionalism. Mindre byråkrati ger mer vård. Politikens uppgift är att peka ut tydliga mål och riktning, men det är professionen som avgör hur uppgiften ska lösas. Hälso- och sjukvårdens medarbetare måste få jobba med det som de är utbildade till att göra. Tydliga krav ska ställas från politiskt håll på goda resultat och att budgeten hålls. Ersättningssystemen ska vara konstruerade för att uppmuntra hög effektivitet och verksamheternas prestationer ska kontinuerligt följas upp. Uppföljningen ska utgå ifrån att resultaten kan förbättra verksamheten, inte för datainsamlingens skull. Exempel på hur regionerna kan använda sina resurser mer effektivt kan vara att använda befintliga och väl fungerande tekniska lösningar på marknaden snarare än att använda skattemedel för att utveckla egna lösningar. Det kan även handla om att i högre grad jobba förebyggande, preventivt, och hälsofrämjande – för att färre patienter överhuvudtaget ska behöva söka vård. Uppmuntra nytänkande och innovation För att klara att möta välfärdens utmaningar är förmågan att tänka och göra på nya sätt helt avgörande. Ska vi klara att leverera vård och omsorg med lika bra eller högre kvalitet till lägre kostnad krävs radikalt nytänkande. Vi måste lyckas skapa mer utvecklingskraft genom att bli bättre på att ta tillvara idéer från medarbetare, ledare eller andra intressenter. Det krävs åtgärder för att bättre fånga upp idéer och det krävs processer för att testa, utveckla och genomföra nya idéer. Det krävs också insatser för att förändra kulturen på arbetsplatser så att vi i högre utsträckning uppmuntrar nya idéer. Vi behöver mer mod att prova nya metoder och hitta nya lösningar – färre pilotprojekt vid sidan av vården och mer verksamhetsutveckling i den direkta vården. Hälso- och sjukvården måste bli bättre att i partnerskap med näringslivet hitta gemensamma utvecklingsområden där alla blir vinnare. Mångfald av vårdgivare förbättrar hälso- och sjukvården Vården och omsorgen står inför betydande utmaningar . I det läget är det viktigt att tillvarata privata och ideella initiativ. Därför ska vi sträva efter att skapa förutsättningar för en mångfald av aktörer. Det är viktigt att etablera strukturer som skapar valfrihet, ökar kvaliteten via kvalitetskonkurrens, bidrar till kostnadseffektivitet och gör att fler aktörer är med och utvecklar nya idéer och lösningar. Privata vårdgivare har hittat nya möjligheter att, inom ramen för befintliga ersättningssystem, erbjuda vård genom t.ex. digitala vårdtjänster. De använder digitaliseringens potential för att utveckla vården och omsorgen. Det har lett till högre tillgänglighet för vårdtagare runtom i landet och att primärvården kunnat utvecklas. För att fortsätta uppmuntra den här utvecklingen krävs långsiktiga och förutsägbara ersättningssystem, som bidrar till nytänkande och innovation. Eget och gemensamt ansvar ska vara en tydlig röst för det egna ansvaret vad gäller hälsan. Att äta bra, motionera och hitta tillräckligt med tid för återhämtning är viktigt för det egna välmåendet. Ett aktivt socialt liv och egen försörjning bidrar också till bättre hälsa. Att skapa tilltro till den egna förmågan ger större känsla av egenmakt och framtidstro – det bidrar också till bättre hälsa. Att anstränga sig och göra vad man kan för att ta hand om sin hälsa innebär att den som verkligen har behov av vård kan få det snabbare. Det egna ansvaret betyder att det offentliga bättre kan leva upp till sina åtaganden. är möjligheterna att söka information om vad som är bra eller dåligt för hälsan större än vad de någonsin har varit. möjliggör modern teknik för människor att kunna följa sina kost- och träningsvanor i betydligt högre utsträckning . Det offentliga ska skapa förutsättningar för människor att skapa goda levnadsvanor. Det handlar till exempel om skolans uppdrag att elever får tillräckligt med fysisk aktivitet. Men det offentliga kan göra mer för att fler ska kunna ta ett större eget ansvar för sin hälsa. Dagens hälsoförhållanden och vårdbehov är till del resultatet av gårdagens levnadsvanor, livsvillkor och vårdstruktur. Vi vet att ohälsosamma levnadsvanor kopplas ihop med många folksjukdomar. Därmed är också utvecklingen av våra levnadsvanor av särskild betydelse för den framtida ohälsan. Här krävs både eget och gemensamt ansvar. läggs en fjärdedel av hälsoinvesteringar på klinisk vård medan bara en hundradel läggs på förebyggande satsningar på befolkningens hälsobeteende. Det är vårt beteende som bidrar till att göra ohälsotalen betydligt större än vad de skulle behöva vara. Sundare levnadsvanor i befolkningen anses kunna förebygga av hjärt- och kärlsjukligheten och av cancersjukligheten samt förhindra eller försena insjuknandet i diabetes. Reformer som redan borde genomförts av regeringen har lagt en lång rad av omfattande förslag till reformer i . Dessa reformförslag omfattar bland annat hur vi vill att hälso- och sjukvården ska organiseras och utvecklas, men även vilka områden inom vården och omsorgen som vi vill prioritera. Det allra högst prioriterade är att korta köerna i vården, men det handlar även om valfrihet, att stärka jämlikheten genom hårdare kvalitetskrav och uppföljning, ytterligare koncentration av den högspecialiserade vården, en tydlig primärvårdsreform och vårdkedjor som hänger samman inom förlossningsvården. arbete för ökad valfrihet flyttar hälso- och sjukvården närmare invånarna och ökar tillgängligheten för patienterna. Valfrihet för patient och personal att välja vårdgivare skapar möjligheter för vårdens medarbetare att utvecklas, finna olika karriärvägar och få ökat ansvar med bättre löneutveckling. Skickligt ledarskap inom fristående verksamheter kan vara en föregångsmodell för hur verksamheter kan förbättras även inom den offentligt drivna vården. Mångfald av vårdgivare innebär att olika vårdmodeller, organisationsformer samt olika vård- och behandlingsformer prövas. Alternativen driver på kvalitetsarbetet och innovationen. Patienter har möjlighet att välja sin vårdcentral/hälsocentral och öppen specialiserad vård. Än så länge omfattar inte det fria vårdsökandet den slutna specialiserade vården. Det ska vara möjligt även för dem som så önskar att kunna välja specialiserad slutenvård. Mångfalden och valfriheten i välfärden är uppskattad, men den måste omges av tydliga regler för att garantera kvalitet i all verksamhet oavsett driftsform. Det handlar om att ställa tydliga kvalitetskrav, utöva tillsyn, öka transparensen genom att öppna upp verksamheterna för insyn samt tydligt ansvarsutkrävande och skarpa sanktioner när det inte fungerar tillfredsställande. vill införa nationella kvalitetskrav för att säkerställa att alla patienter får vård av hög kvalitet. Vi vill skärpa den nationella tillsynen och utöka statens möjligheter att påföra sanktioner på de vårdgivare som inte håller tillräckligt hög medicinsk kvalitet. har under hela förra mandatperioden föreslagit att en ny och utvecklad kömiljard införs. Den nya modellen ska dra lärdomar från alliansregeringens tidigare satsning och utvecklas för att bli ännu mer träffsäker och effektiv. Till exempel ska den nya kömiljarden omfatta diagnostik, återbesök och rehabilitering och därtill innehålla mer resurser för att bättre möta behoven hos bland annat kroniskt och långvarigt sjuka. Den grundläggande principen är dock densamma: regionerna ska få tydliga morötter att korta köerna. Detta är väl beprövad politik som har kortat vårdköerna förut och kan göra det igen. I står primärvården vid en internationell jämförelse för en liten andel av den totala hälso- och sjukvården. Den nära vården med primärvården som bas behöver byggas ut. Syftet med att stärka primärvården är att den samlade nära vården ska vara så bra och tillgänglig att den blir det naturliga förstahandsvalet för de allra flesta. bör en betydligt större andel av vårdens samlade resurser i riktas mot den nära vården. vill i lagstiftning precisera primärvårdens syfte för att förtydliga vilken vård och tillgänglighet som ska ges inom primärvården. Den nära vården bör kunna ansvara för diagnostik, behandling och rehabilitering för de allra flesta patienters vårdbehov samt ansvara för akut vård som inte kräver vård på ett sjukhus. Ett samordningsansvar för patienter bör införas, så att patient och anhöriga alltid vet var man ska vända sig i den nära vården. Primärvårdens roll ska bland annat vara att knyta samman vården kring patienten. Patienter och anhöriga ska kunna få en fast vårdkontakt exempelvis genom läkare eller kontaktsjuksköterska. har sju universitetssjukhus som tillsammans erbjuder högspecialiserad vård av medicinsk världsklass. Högspecialiserad vård är komplex och kräver viss volym och kompetens för att kvalitet, patientsäkerhet och kunskapsutveckling ska kunna upprätthållas samt för att kunna åstadkomma ett effektivt användande av vårdens gemensamma resurser. Vi anser att det behövs mer nationell styrning av högspecialiserad vård för att stärka kvaliteten, öka patientsäkerheten och minska de regionala skillnaderna. Vi vill även att samverkan med andra nordiska länders högspecialiserade vård ökar. Det är även viktigt att den inomregionala nivåstruktureringen vidareutvecklas. Det är inom sjukvårdsregionerna de stora vinsterna finns med att vården är koncentrerad på rätt nivå. Dagens vårdkedja mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård håller inte ihop. Den behöver stärkas för att kvinnor som är gravida och deras partner ska få en fullständig bild av vårdförloppet, känna sig trygga och delaktiga i hela processen. En viktig del av tryggheten är att så långt det är möjligt själv få välja vårdgivare/förlossningsklinik. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med svåra funktionsnedsättningar. Ytterst handlar det om att tillförsäkra personer med omfattande och varaktiga stödbehov insatser som de behöver för sitt dagliga liv. Detta kräver ett stabilt och långsiktigt ansvarstagande från samhällets sida. Äldreomsorgen ska säkerställa de äldres egenmakt och valfrihet. De äldres behov ska alltid komma i första hand. Socialtjänstlagen ska utformas så att den ger goda möjligheter till förenklad biståndsbedömning bland annat i samband med prövning av äldres rätt till hemtjänst. För äldre som bor på ett särskilt boende ska fokus vara på att stärka de äldres kvarvarande resurser, förmågor och möjligheter. Det ska finnas olika boendeformer och tillgänglig hemtjänst. Äldres ofrivilliga ensamhet ska brytas och undernäring bland äldre inom äldreomsorgen ska inte få förekomma. Utveckling av digitala tjänster inom äldreomsorg ska uppmuntras och stimuleras. Äldreomsorgen ska i så hög grad som möjligt organiseras så att det finns tydlig kontinuitet i kontakten med medarbetare. En omsorgstagare kan få utstå många okända ansikten i sitt hem för att omsorgsaktörerna inte samspelar och för att det på många håll i ännu saknas valfrihet inom . Det saknas ett helhetsgrepp runt äldres vård och omsorg. Primärvård, hemsjukvård, hemtjänst, geriatrisk vård och palliativ vård måste samarbeta och samordnas bättre. Det är alltför vanligt att äldre personer slussas runt mellan olika aktörer. Sjuka äldre söker sig till en akutmottagning för enklare hjälp som bäst hade kunnat lösas via insatser inom äldreomsorgen eller primärvården. Trösklarna mellan äldreomsorgen och hälso- och sjukvården för de äldre bör suddas ut. Hälso- och sjukvårdslagen är tydlig. Den uttrycker bland annat att vården ska vara lätt tillgänglig och att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Vården ska tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet, säkerhet och bygga på respekt för patientens självbestämmande. Därtill är vårdgarantin, som uttrycker hur en patient maximalt ska behöva vänta på att få vård, lagstadgad. Ändå bryts dessa åtaganden gentemot patienten , . Det är inte rimligt. Respekten och tilliten minskar till att hälso- och sjukvården kommer att finnas där när den behövs. I denna motion lägger fram fem konkreta förslag som tillsammans ger några byggstenar att forma framtidens vård och omsorg. Det handlar om att långsiktigt ta fram och forma en ny modell för svensk hälso- och sjukvård, skyndsamt ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi, genomföra konkreta förslag att stärka medarbetarna i vården och omsorgen, genomföra ett samlat omhändertagande av de mest sjuka patienterna samt riva konkreta hinder för att möjliggöra mer av digitalisering inom alla delar av välfärdsverksamheter. En ny modell för svensk hälso- och sjukvård Svensk hälso- och sjukvård står inför ett antal större problem som kräver svar.