mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — Här utgör inte överskottsmålet någon större begränsning. Så länge förtroendet hos marknader och medborgare för styrkan i offentliga finanser är intakt är det svårt att se att regeringen skulle få någon större kritik för att politiken är för expansiv. Under finanskrisen kom kritiken uteslutande från de som tyckte att politiken var för stram, bland annat från . De som vill ändra överskottsmålet gör det för att de tycker att regeringen ska kunna hjälpa och stimulera ekonomin , med ett fortsatt högt resursutnyttjande, inte för att det skulle vara svårt att stimulera ekonomin i kristider. Nästa fråga är hur ekonomin ska stimuleras. Där finns många lärdomar att dra från finanskrisen. Först och främst ska man underlätta för den ordinarie verksamheten att fortsätta så ostört som möjligt. kommer i en kris därför ge betydande belopp till kommuner och regioner för att säkerställa att de kan undvika uppsägningar. Det visade sig att det var en effektiv åtgärd för att värna både jobb och välfärd. Dessutom bör man underlätta för företagen genom att senarelägga skatteinbetalningar och möjliggöra för dem att minska sina anställdas arbetstid i stället för att säga upp när efterfrågan viker. Ytterligare en lärdom från finanskrisen är att ökade infrastrukturinvesteringar tyvärr inte är ett särskilt effektivt konjunkturpolitiskt verktyg i en modern demokratisk ekonomi. Det finns få ”spadfärdiga” projekt, och nya projekt tar ofta innan de kan inledas. Möjligheten att tidigarelägga projekt ska givetvis undersökas och prioriteras, men det bör finnas en låg förväntan kring hur stora volymer det troligen kommer att vara frågan om. Hushållens ekonomi kommer också att behöva stärkas. slutsats är att man i första hand bör tidigarelägga sådant som ändå behöver göras, helt enkelt eftersom det är väldigt få av krisåtgärderna som kan rullas tillbaka. Eftersom det fortfarande behöver bli mer lönsamt att arbeta och att utbilda sig i kommer därför en moderat stimulanspolitik i hög grad bygga på strukturellt riktiga reformer som också stimulerar ekonomin, framförallt genom ytterligare sänkningar av skatten på arbete. drabbar en kris oftast svaga grupper allra hårdast, och för att krispolitiken ska uppfattas som legitim kommer det också behövas åtgärder riktade mot dessa grupper. Man ska dock vara medveten om att dessa åtgärder högst sannolikt kommer att bli kvar också efter att krisen är över. Så man bör i möjligaste mån undvika åtgärder som minskar drivkrafterna till arbete. Vid riktigt allvarliga kriser undermineras förtroendet för det finansiella systemet som sådant. har upplevt två sådana kriser , och sättet på vilket ansvariga moderata ministrar hanterade dessa kriser har blivit stilbildande. Det övergripande målet är att se till att det finansiella systemet fortsätter att fungera, att hushåll och företag får lån och att betalningsväsendet fungerar. Det kan handla om att underlätta för de svenska bankerna att klara sin upplåning eller att i slutändan, när alternativen är uttömda, ta över systemviktiga banker. Det handlar dock aldrig om att rädda bankernas ägare. I denna del är beredskapen troligen betydligt bättre än inför finanskrisen. Det finns nu ett system för krishantering redan innan krisen har inträffat, både i och på EU-nivå. Varje kris är dock unik och systemet har inte testats . Oavsett system bygger dock krishanteringen på att förtroendet för statens betalningsförmåga är intakt och att offentliga finanser är tillräckligt starka för att kunna garantera hela eller delar av ett av största banksystem. För att kunna genomföra en aktiv krispolitik krävs dock ordning och reda i de offentliga finanserna, vilket förutsätter stora överskott i goda tider och att regeringen inte bygger in stora kostnadsökningar vars fulla omfattning blir synlig först i sämre tider. Det är därför som har varit så kritiska till att har sparat för lite, och till åtgärder som familjeveckan, friåret och andra höjda bidrag. Kostnaden för denna politik kommer att synas först i lågkonjunkturen. Den moderata reforminriktningen i budgetmotionen vilar på tre ben. Vi ska återupprätta samhällskontraktet och se till att alla svenskar får valuta för skattepengarna. Vi ska värna sammanhållningen, dela bördorna rättvist och skapa möjligheter för alla att skapa sig ett gott liv i . Det grova våldet har nått rekordnivåer. har 214 skjutningar och 144 sprängningar ägt rum i . Gängen blir allt aggressivare och mer våldsbenägna. Utsattheten för sexualbrott och personrån ökar, inte minst mot unga. Polisnärvaron är för låg och svenska folket har fått nog. Vi kan inte, som regeringen, vänta på att fler poliser ska utbildas. I syfte att snabbt öka tryggheten föreslår bland annat extra till för att anställa eller anlita uppemot 2 000 ordningsvakter som kan bistå polisen med att upprätthålla trygghet på gator och torg. föreslår vi bland annat betald polisutbildning och högre löner för att fler ska vilja söka sig till och stanna kvar i yrket. Totalt innebär satsningar mer än för fler poliser och ökad trygghet . Vidare fortsätter vi förstärka den svenska försvarsförmågan. Ytterligare satsningar görs också på övriga rättsväsendet, något som är nödvändigt om ska kunna trycka tillbaka den växande brottsligheten. På samma sätt står vi upp för vår förmåga att skydda gräns i en allt oroligare omvärld. fortsätter att stärka den svenska försvarsförmågan. kommuner och regioner är under ett allt större tryck till följd av förändringar i demografin med fler barn och äldre samt att kommunerna nu i stor utsträckning får bära kostnaderna för en misslyckad integration. Samhällskontraktet hotas när kommuner och landsting som följd får svårt att upprätthålla den välfärd medborgarna ska kunna förvänta sig. Det kan inte acceptera. Därför presenterar vi i vår budget en höjning av de generella statsbidragen till kommuner och regioner på sammanlagt , 9 miljarder mer än regeringen. Ska vi prioritera välfärdens kärna och statens kärnuppgifter måste statens kostnader minska. Hotet mot välfärdsstaten är inte att kostnaderna hålls i schack utan när de inte gör det. En av viktigaste uppgifter är att se till att stoppa skenande utgifter. En välfärdsstat kan aldrig tillåta att utgifterna växer okontrollerat. Den läxan har vi lärt oss : när utgifterna som helhet växte för snabbt. och 00-talet när först kostnaderna för arbetslösheten och sedan kostnaderna för förtidspension tilläts växa till nivåer vi inte sett tidigare. Under finanskrisen och eurokrisen när det i många länder kostade enorma belopp att rädda det finansiella systemet, dock inte i tack vare en skicklig krispolitik av den dåvarande alliansregeringen. Senast när en alltför stor flyktinginvandring kostat först staten och kommunerna mångmiljardbelopp. Vi genomför därför betydande besparingar på migrationen genom att föreslå ett volymmål som skulle minska antalet asylsökande, och därmed kostnaderna. Det är också därför vi reformerar budgetprincipen för biståndet och avskaffar enprocentsmålet. Inga utgifter ska få växa okontrollerat år . Då kommer vi inte ha råd med vare sig statens kärnuppgifter eller välfärden. Framtidsutmaningar ska vi tackla tillsammans, inte var och en för sig. Kostnaderna för klimatomställningen måste fördelas rättvist, annars kommer vi aldrig att få acceptans för omställningen. Vissa tar tunnelbanan till jobbet – andra bilen. Om ska hålla ihop måste alla ha råd att transportera sig till jobb, familj och vänner och fritidsaktiviteter. Skatten på drivmedel slår alltför orättvist mot den som bor utanför storstaden och som är beroende av bilen för att få vardagen att gå ihop. budget innebär att priset på bensin och diesel sänks med en krona vid pumpen . Lika viktig är sammanhållningen mellan generationer. Vi behöver förändra synen på ålder och i större utsträckning ta tillvara kompetensen hos erfarna medarbetare. Och alla pensionärer som varit med och byggt – inte bara de med högst pensioner – förtjänar sänkt skatt. Därför sänker vi i den här budgeten, liksom vi gjorde i budgeten , skatten för alla pensionärer. Dubbelt så mycket och för dubbelt så många som regeringen. ska vara ett land där integrationen i stället för att – som – vara ett problem bidrar till att lösa problem. Med språkkrav för de vuxna och en skola som fokuserar på kunskap, ges förutsättningar för alla som är nya i att komma in i samhället och vara med och bidra till det gemensamma. Den svenska sammanhållningen är bland det viktigaste vi har. Den riskerar att på allvar skadas om vi inte gör något åt dagens problem. Det räcker inte med att tackla våra problem; vi måste också göra det tillsammans. Sammanhållningen kräver också en inkomstfördelning som människor uppfattar som rättvis. Flit, ansträngning och entreprenörskap ska löna sig, men sammanhållningen äventyras om förutsättningarna för människor blir alltför olika. Därför spelar utformningen av budgeten roll. Med regeringens budget gynnas den rikaste tiondelen mest. Med budget gynnas den tiondel som har näst lägst inkomst mest. Arbetslösheten bland utrikes födda har nått rekordnivåer och motsvarar nu hälften av alla arbetslösa. Att fastna i bidragsberoende är förödande för både individ och samhälle. Därför tar vi i den här budgeten ett stort tag om bidragen. Vi föreslår skärpta krav för att erhålla försörjningsstöd, kvalificering in i bidragssystemen, krafttag mot bidragsfusk – och ett bidragstak, så att det alltid lönar sig att ta ett jobb. Inte minst förstärker jobbskatteavdraget så att alla som tjänar får en skattesänkning på . Sammantaget med den skattelättnad som genomfördes i budgeten får en medelinkomsttagare sänkt skatt med . Tillsammans innebär de samlade reformerna inom det här området att fler människor kommer att gå från bidrag till jobb. Höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och att arbeta mer. ”Hälften kvar” av en löneökning ska vara en princip som gäller alla. Därför föreslår vi nu att nivån på den statliga inkomstskatten trappas ned med en procent . Tillsammans med avskaffandet av värnskatten tar vi därmed steg mot att sänka världens högsta marginalskatter. gör vi expertskatten mer konkurrenskraftig för att öka tillgången på kompetens och därmed möjliggöra fler investeringar i . Det är företag som växer och anställer som lägger grunden för vår framtida välfärd. Därför måste de få bättre förutsättningar att lyckas. Skattesystemet behöver inte fler särlösningar, som regeringen och stödpartierna nu föreslagit. Vad som behövs är i stället en skattereform som utgår från samhällsproblemen och med syfte att förenkla för företag att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. I budgetmotionen tar vi ytterligare steg i skattereformen där skatt på arbete växlas mot skatt på konsumtion och konsumtionslån. Netto sänks dock skatterna med utöver skattesänkningarna i budgetpropositionen. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Elektrifieringen är dessutom en central del i vår klimatomställning. presenterar vi ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bland annat fjärde generationens kärnkraft. Vi gör också stora effektiviseringar av klimatpolitiken, där vi säger nej till klimatåtgärder som dömts ut som ineffektiva eller verkningslösa och ersätter dem med åtgärder som ger mer nytta per satsad krona – elektrifiering i och klimatinvesteringar och klimatbistånd i omvärlden där pengarna gör som mest nytta. För att säkra framtidens kompetensförsörjning och tillväxt ökar vi också undervisningstiden i skolan, så att alla ungdomar kan möta framtiden med rätt kunskaper. Figur 12 Reformer och finansiering i budgetmotion Statliga ordningsvakter för att avlasta polisen Fler polisanställda och betald polisutbildning Återanställ poliser och stärk det administrativa stödet Bättre möjligheter att lösa brott och övrigt Ökat anslag åklagarna, domstolarna och Kriminalvården Övriga förslag på rättsväsendet m.m. Motverka skattehöjningar och nedskärningar i välfärden Omvandla riktade statsbidrag till generella God tillgänglighet och hög kvalitet i sjukvården Uppdaterad och utökad cancerstrategi Bättre villkor för sjuksköterskor Ett säkert i en orolig värld Ett starkare svenskt försvar Utökad samhällsorientering och språkförskola Insatser i utsatta områden Sänkt skatt för alla pensionärer Förbättrat grundskydd för pensionärer m.m. Sammanhållning i hela landet Goda villkor på landsbygden Högre tillväxt och fler jobb Stärkt arbetslinje och ökat företagande Sänkt skatt för alla som arbetar Hälften kvar ska gälla alla Förbättrad expertskatt och stärkt forskning Bättre möjligheter till omställning En skola där fler lär sig mer Förlängda skoldagar och utökad lovskola m.m. Kultur som stimulerar till lärande Elektrifiering av industri och transporter Klimatbistånd och effektiva klimatinvesteringar Renare hav och vattendrag Skatteförslag från vår- och budgetpropositionen som avvisas Finansiering och budgetförstärkningar på utgiftssidan Effektivisering och omfördelning av biståndet Effektivisering av miljö- och klimatpolitiken Avvisning av vissa ökade myndighetsanslag i budgetpropositionen Reformerade transfereringar rörande arbetsmarknaden Reformerade transfereringar rörande sjukförsäkringen Effekter av en stramare migrationspolitik Omprioriteringar skol- och kulturområdet Omfördelning riktade till generella Finansiering och budgetförstärkningar på inkomstsidan Höjd moms från till Avskaffat ränteavdrag för lån utan säkerhet Avvisning av vissa skattesänkningar i budgetpropositionen Förslag som återfinns i budgetpropositionen Utgiftsförslag som återfinns i budgetpropositionen Skatteförslag som återfinns i budgetpropositionen Summa finansiering och budgetförstärkningar ska vara ett land där alla gör sin del, men där också alla känner att de får något tillbaka. Att varje skattekrona går till rätt sak. Det är kärnan i samhällskontraktet. Att medborgare jobbar och betalar skatt. Och att staten upprätthåller tryggheten – i alla delar av landet. Att kommunerna klarar av att tillhandahålla den välfärd som vi alla har rätt att förvänta oss. Vår stora uppgift är att tillsammans få ordning på igen. För brister det svenska samhällskontraktet. vill återupprätta samhällskontraktet. Det handlar om att korta de växande vårdköerna och se till att klassrummen åter blir en plats för klassresor. Det handlar om att krossa gängkriminaliteten och upprätthålla lag och ordning – för alla. Det handlar om att stärka försvar i en allt mer orolig värld. Klarar vi det så kan vi tillsammans bygga ett nytt med framtidstro där svenska skattebetalare fullt ut får valuta för sina skattepengar. framtid står på spel. De kriminella gängen håller delar av i ett järngrepp. De hotar inte bara enskilda människors liv och trygghet utan hela det svenska samhällskontraktet. Gängens makt och våld skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. är fast beslutna att knäcka de kriminella gängen och återupprätta tryggheten i . I den här budgeten föreslås den största satsningen på polis och rättsväsende i modern tid. måste bli ett tryggare land att bo och leva i. Det kräver en politisk mobilisering mot det grova våldet här och . Och det kräver en politik som konsekvent stärker polisen genom resurser för att få fler polisanställda och goda villkor så att fler väljer att bli poliser och så att de som är poliser stannar kvar i yrket. En stramare rättspolitik krävs med exempelvis dubbla straff för gängkriminella, slopad mängdrabatt och ungdomsrabatt samt en uthållig kamp mot terrorismen. Att lag och ordning upprätthålls är en förutsättning för att samhället ska fungera. Brottslighet drabbar både människors faktiska och upplevda frihet såväl som hela samhällsekonomin. Centralt för att minska brottsligheten är att det finns tillräckligt många poliser och att de kan göra tillräckligt noggranna brottsutredningar så att brott kan upp och sedan beivras. På grund av regeringens alltför sena och otillräckliga satsningar på och styrning av är upptäcktsrisken för den som begår brott alldeles för låg . Polisen upplevs som frånvarande i många delar av landet medan utländska stöldligor tömmer människors hem. Otryggheten påverkar människor i vardagen. Utsattheten för brott mot enskild person ökar. Såväl personrån som sexualbrott har ökat kraftigt . En ny och grövre typ av brottslighet utmanar svensk polis. Antalet särskilt utsatta områden där lag och ordning får träda tillbaka blir fler. Kriminella gäng flyttar fram sina positioner. Narkotikaförsäljningen sker på öppen gata. har det varit 214 skjutningar och 144 sprängningar. Handgranater används både i uppgörelser mellan kriminella och i attacker riktade direkt mot polisen. Gängens våldskapital bidrar till att skrämma vittnen och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. Det grova våldet befinner sig på historiskt höga nivåer. Antalet poliser är på samma nivå som när den rödgröna regeringen tillträdde. Det gör att polistätheten är alldeles för låg. Många poliser lämnar yrket som utbildningsplatser vid polisutbildningen står tomma. Utredningsresultaten är för låga och på grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas man prioritera bland anmälningar om allvarliga brott. På flera håll ser vi hur man inte har resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Den upplevda tryggheten ska öka väsentligt i hela landet. Vi vet att det går att vända utvecklingen. Vi har gjort det förr när vårt land har stått inför stora problem. Inte drabbats av uppgivenhet – utan fyllts av beslutsamhet. 4.1.1 Fler poliser i hela En ökad trygghet bygger på att får fler synliga poliser i alla delar av landet. Ökningen av antalet poliser ska i första hand ske nära medborgarna, på lokalpolisområdesnivå, för att öka polisens synlighet och närvaro i hela landet. Det kräver ökade resurser till polisen, och vill därför följa upp det resurstillskott för att få fler polisanställda som gjordes i och budget. Det kräver också att polisyrket får bättre villkor. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polisyrket bli mer attraktivt. Centralt är att polisernas löner höjs. och höjde myndighetens anslag för att möjliggöra en höjning av polisernas löner med i genomsnitt och det är viktigt att denna lönesatsning fullföljs. Den exakta fördelningen av de tillförda medlen beslutas av myndigheten i samråd med berörda arbetsgivarorganisationer. Att enbart utöka antalet utbildningsplatser räcker inte för att klara av målet att få 10 000 fler polisanställda. Fler åtgärder behövs för att göra det mer attraktivt att arbeta som polis i . vill därför att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten vilket gör det mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer man att sluta behöver man inte betala tillbaka de redan avskrivna delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament att både utbilda sig till och arbeta som polis. Statliga ordningsvakter – för ökad trygghet är fast övertygade om att det är polisen som ska ha huvudansvaret för den inre tryggheten i . Det handlar om att upprätthålla lag och ordning samt förebygga och utreda brott. Därför är vi angelägna om att antalet poliser ska öka. Samhället kan dock inte fortsätta blunda för de akuta trygghetsproblem som dagens polisbrist för med sig. Fram till dess att polisen nått sin fulla kapacitet bör i stället ordningsvakter användas för att bidra mer än till polisens arbete. avlastas polisen av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla allmän ordning på utvalda platser. identifierar själv att ordningsvakter kan användas i större utsträckning för att komplettera polisens trygghetsskapande arbete. Ordningsvakterna kan användas av polisen som en brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärd på platser där polisiär eller samhällelig närvaro behövs, exempelvis på lokala torg och i bostadsområden. Det kan även handla om att frigöra polisiära resurser genom att ordningsvakterna utför tidskrävande sysslor såsom omhändertagande av berusade personer och transporter. På så sätt stärks kapaciteten här och . vill även att lagstiftningen ändras så att polisen får möjlighet att låta ordningsvakter upprätthålla allmän ordning i större geografiska områden och använda ordningsvakter för uppgifter som avlastar polisen – t.ex. transporter och omhändertagande av berusade personer. Villkoren för när ett förordnande kan ske behöver också ses över samt den utbildning och de befogenheter som ordningsvakterna erhåller. Även har efterlyst en sådan översyn. Det finns också anledning att stärka utbildningen för ordningsvakter. Bättre gränsskydd för stärkt inre säkerhet gränsskydd har så allvarliga brister att vi i det närmaste saknar kontroll över vilka som tar sig över gränsen. Gränspolisens personal har vittnat om en allvarlig situation vid gränskontroller. Regeringen har inte prioriterat gränsskyddet och trots återkommande larm har åtgärder för att stärka gränspolisen dröjt. Ytterst riskerar detta, tillsammans med en ansträngd situation inom , att skada inre säkerhet. För att bygga ut gränspolisens verksamhet, möjliggöra fler inre utlänningskontroller och snabbt stärka det svenska gränsskyddet vill stärka gränspolisverksamheten. Mot bakgrund av behov i kontrollverksamheten begär extra resurser för att klara av sitt uppdrag. vill därför att resurser stärks . 4.1.2 Mobilisering mot gängkriminella Det grova våldet har nått historiskt höga nivåer i . Skjutningar och sprängningar sker statistiskt sett . Kriminaliteten hotar inte bara enskilda människors liv utan hela det svenska samhällskontraktet. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. måste politiken agera. tog därför initiativ till en politisk mobilisering mot den grova kriminaliteten och de kriminella gängen. Inriktningen är glasklar: och ställ gängmedlemmarna inför rätta och få bort dem från våra gator. vill bland annat se dubbla straff för kriminella som begått gängrelaterad brottslighet, ett kronvittnessystem, ett system med visitationszoner och ett system med vistelseförbud där kriminella förbjuds återvända till sitt gamla område. Vi vill också pröva ett system med anonyma vittnen och slopa straffrabatten för unga 18–. De lokalpolisområden där gängen är som mest aktiva behöver stärkas omgående. Mer resurser behöver tillföras de enheter inom polisen som hanterar grova våldsbrott och de så kallade aktionsgrupper som agerar inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot den grova organiserade brottsligheten behöver stärkas. En sådan satsning kräver att polisiära resurser omgående frigörs. Vi vill se en särskild satsning för att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. En särskild satsning bör också göras för att återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Det finns också anledning att – fram till dess polisen är fullt återuppbyggd – börja använda sig av ordningsvakter för vissa uppgifter som poliser utför. 4.1.3 Stärk resurserna till hela rättsväsendet Arbetet mot gängkriminaliteten behöver intensifieras på samtliga nivåer. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften och att myndigheterna har rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. När polisen stärks behöver därför även övriga delar av rättsväsendet stärkas. Vidare kommer skärpta rättspolitik innebära att kapaciteten inom måste öka väsentligt. Antalet åklagare måste bli fler. Många brott kräver allt mer komplicerade och tidskrävande utredningar.