mot · H7022917 · 2019-10-03 00:00:00 — föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samarbete med andra relevanta aktörer ta fram förslag på nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser. Det kan bland annat handla om att hälsofrämjande insatser kan ske genom andra aktörer än hälso- och sjukvårdens utförare. Det kan till exempel utföras hälsoundersökningar i samband med att man hämtar ut sin medicin på . Se därtill över ersättningssystemen i vården i syfte att underlätta en utveckling av mer proaktivt hälsofrämjande insatser. Det handlar om att i linje med att gå från sjukhustung vård till mer nära vård understödja en utveckling av mer tillgänglighet nära i den enskildes vardag även när det gäller hälsofrämjande insatser. anser att det behövs fler och snabbare hälsofrämjande insatser när det gäller att försöka förebygga psykisk ohälsa respektive stärka behandlingen av densamma. Elevhälsan bör tydligare kunna kopplas samman med och samarbeta med till exempel barn- och ungdomspsykiatrin, och vården. Det kan till exempel handla om att pröva möjligheterna att olika yrkeskategorier arbetar tillsammans i barn- och familjecentraler. Systematisk och regelbunden uppföljning av hälsofrämjande satsningar föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en process som syftar till att alla riktade hälsofrämjande satsningar ska utvärderas på ett regelbundet och systematiskt sätt. Ett genomgående drag när det gäller riktade satsningar eller riktade statsbidrag är att det saknas en systematik när det gäller uppföljning. Vi anser att det oftast är lämpligt att fastställa en bortre tidsgräns för nya riktade satsningar och att dessa utformas på ett sätt som underlättar och möjliggör uppföljning och effektutvärdering. har bland annat påpekat att det saknas en systematisk process i samband med att beslut ska fattas om att införa ett nytt riktat statsbidrag. Därtill betonat att det långt ifrån alltid är tydligt hur aktivitet och satsningar hänger samman med mål och önskade resultat och effekter av dessa riktade satsningar. Genomför regelbunden effektuppföljning av läkemedelsbehandlingar föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en process som syftar till att ta fram och genomföra regelbunden och systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandlingar. vill betona hur viktigt det är att läkemedelsuppföljning av effekter sker regelbundet och systematiskt. Inte minst när det gäller patienters läkemedel som syftar till att förhindra en försämrad utveckling av befintlig sjukdom. Tyvärr är det vardag för många patienter att deras läkemedelsbehandling sällan eller aldrig följs upp. Vilket får långsiktiga konsekvenser. Till exempel visar en undersökning från , , på skillnader mellan vad patienten har blivit ordinerad att ta för läkemedel och hur väl patienten följer denna ordination. Var tionde patient har avstått från att använda uthämtade läkemedel och var fjortonde patient har struntat i att hämta ut receptbelagd medicin. Detta beteende får konsekvenser på människors hälsa. Därtill är läkemedel en omfattande kostnad för skattebetalarna och slöseri med oanvända läkemedel eller felaktigt använda mediciner är ett omfattande problem. Reformera fysisk aktivitet på recept vill reformera fysisk aktivitet på recept som är en metod att motivera fler människor att genomföra mer fysisk hälsofrämjande aktivitet. Forskning om fysisk aktivitet visar att mer fysisk aktivitet har en stor förebyggande effekt och möjliggör inte bara minskat mänskligt lidande i onödan utan även ett lägre långsiktigt tryck på hälso- och sjukvården. För oss är detta ytterligare ett redskap att långsiktigt minska vårdköerna. Att kunna förändra sina levnadsvanor är för många en stor utmaning. Och för många personer som är inaktiva skulle fysisk aktivitet på recept kunna vara en reell möjlighet att få stöd och hjälp på ett systematiskt sätt att långsiktigt förbättra sina levnadsvanor och därmed stärka sin hälsa genom bland annat fler fysiska aktiviteter. Inte minst kan fysisk aktivitet på recept vara viktigt med tanke på att människors självuppfattning rörande hur mycket man rör på sig verkar stämma illa överens med hur det i själva verket är. En studie visar att av svenskar i medelåldern rör på sig i enlighet med rekommenderade nivåer jämfört med att tror och själva uppger att de genomfört fysiska aktiviteter på den nivån. Det betyder att även många av dem som redan är motiverade att genomföra hälsofrämjande fysiska aktiviteter i verkligheten inte gör detta i tillräcklig omfattning. föreslår att förutsättningar och möjligheter prövas gällande att reformera fysisk aktivitet på recept. Det handlar till exempel om att se över enhetligheten över landet så att tillgång finns oavsett var man bor samt att förmågan att följa receptet varierar högst avsevärt beroende på bland annat patientens betalningsförmåga. Därför bör förutsättningarna ses över gällande att den som får fysisk aktivitet på recept ordinerat till exempel bör kunna få träffa en personlig tränare för stöd och träningsupplägg. Fysisk aktivitet på recept för äldre vill att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att pröva förslag om fysisk aktivitet på recept för seniorer som inte alls eller väldigt sällan genomför fysiska aktiviteter. Måttlig fysisk aktivitet har betydande förebyggande hälsofrämjande effekter för äldre personer. Forskning visar till exempel att risken för fall bland äldre minskar med ungefär en tredjedel vid rekommenderade nivåer av fysisk aktivitet. Därtill minskar risken för frakturer ännu mer. Detta skulle reducera antalet inläggningar på sjukhus till följd av fallolyckor. Äldre visar på en högre grad av följsamhet av fysiska aktiviteter på recept än övriga delar av befolkningen. Även måttliga nivåer av fysisk aktivitet minskar risken för förtida dödlighet och kroniska sjukdomar. Måttlig fysisk aktivitet under minst leder i genomsnitt till att man lever längre jämfört med den som varit inaktiv och därutöver generellt, krasst uttryckt, byter av sjukdom mot 16 friska år. Effekterna är tydliga och långsiktiga. Därtill är effekten relativt omfattande även om man först i hög ålder börjar genomföra fler fysiska aktiviteter. som de positiva effekterna självklart blir betydligt större ju tidigare man börjar med hälsofrämjande vanor och insatser. Fysisk aktivitet för framför allt äldre som har låg aktivitetsnivå har förebyggande effekter på en rad sjukdomar så som till exempel demens. Förutsättningar för systematiska hälsokontroller och fysiska aktiviteter föreslår att regeringen ger i uppdrag att se över förutsättningarna för att kunna ta fram och genomföra en samordnad process att få till stånd systematiska hälsokontroller för vuxna. Som en del i att bygga ut den nära vården med ett förebyggande proaktivt fokus skulle till exempel en modell likt hur barnavårdscentraler fungerar motsvarande vuxenvårdscentraler växa fram. Denna form av förebyggande hälsofrämjande insats kan därtill ingå i ett vårdval med olika aktörer som tar fram varierande sätt att genomföra detta på. vill att olika möjligheter prövas gällande att hjälpa och stödja människor att genomföra fler hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Fysisk träning har till exempel hög prioritet i de nationella riktlinjerna för att kunna komma tillbaka efter hjärtinfarkt. har som ett basmål att av hjärtinfarktpatienterna ska ha kommit igång med fysisk träning 6–efter avslutad behandling. Uppföljning via Swedehearts kvalitetsindex visar att hade bäst måluppfyllelse med av patienterna i fysisk träning 12 efter avslutad behandling. Motsvarande situation vid var , vid och . Dessa tre sjukhus uppvisar sämst resultat när det gäller att få patienter som haft en hjärtinfarkt att komma igång med fysisk träning. har som ytterligare ett bas mål att eller fler av den andel patienter som var rökare när de drabbades av hjärtinfarkt ska klara av att med vårdens hjälp och stöd sluta att röka efter avslutad behandling. Skillnaderna i hur väl olika sjukhus klarar av att uppfylla denna målsättning är mycket stora. Bäst är situationen i som klarar av att hjälpa av den andel patienter som var rökare för hjärtinfarkt att sluta röka. Därefter följer och på av patienterna. Sämst är situationen i där klarat av att sluta röka 12–14 månader efter att de drabbades av hjärtinfarkt. Därefter följer i och . Denna ojämlika vård när det gäller förebyggande stöd och hjälp vilket leder till så olika resultat är helt oacceptabel. Detta visar på vikten av mer nationellt ansvarstagande gällande hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Några vägar att pröva är dels att underlätta för fysisk träning i samband med arbetstid som föreslagit gällande vårdens och omsorgens medarbetare, dels pröva om skattereduktion för fysisk träning och friskvård likt rutavdraget kan vara en fungerande metod. Grundvårdutbildningar ska ge mer kunskaper i hälsofrämjande insatser anser att alla grundvårdutbildningar ska ge relevanta kunskaper och erfarenheter gällande hälsofrämjande insatser. Som grundas i forskning och beprövad erfarenhet. Det är ett faktum att nuvarande hälso- och sjukvård i inte i tillräcklig utsträckning. Tvärtom är nästa all fokus inom vården inriktad på vårdgivande. Det är på många sätt fullt förståeligt. På lång sikt är detta arbetssätt emellertid inte hållbart. Fler systematiska hälsofrämjande insatser kommer minska onödigt lidande, förebygga och i många fall förhindra sjukdomar. Det skulle i sin tur leda till ett minskat allmänt tryck på hälso- och sjukvården, förbättrad allmänhälsa hos många individer och ett effektivare användande av begränsade resurser. Vårdens medarbetare har en nyckelroll i detta arbete, inte minst kommande nyexaminerade som ska få gedigna kunskaper i hälsofrämjande insatser. Därutöver borde fortbildning för vårdens medarbetare i hälsofrämjande insatser vara en fråga som ses över noggrant. Genomför mer informationsinsatser – öka kunskapsnivån anser att regering och riksdag ska ge ansvariga myndigheter och andra relevanta aktörer ett långsiktigt uppdrag att genomföra mer regelbundna informationsinsatser gällande vikten av hälsofrämjande insatser. Detta ska vara ett brett uppdrag om spridning av information som ibland kan riktas direkt till enbart till exempel människor som själva haft hjärtproblem. Andra gånger kan det handla om breda insatser som vikten av långsiktiga fysiskt hälsofrämjande aktiviteter. Och klara av att göra detta utan budskap som uppfattas som pekpinnar. Vi är helt övertygade om att det finns ett stort och växande intresse bland människor för hälsofrågor. Många människor är mottagliga och vill lära sig mer om hälsofrämjande insatser så som kosthållning och träning. Därtill kan samhället ge stöd till dem som själva kämpar med att till exempel försöka sluta att röka utan att moralisera och peka finger. Nio av tio fall av lungcancer är relaterat till tobaksrökning. Tobaksrökning är ett av världens allvarligaste folkhälsoproblem. Det är fakta. Ändå gör inte varken ANDT-strategi eller lagen om tobak en tydlig åtskillnad avseende den skillnad i farlighet som det faktiskt är att röka tobak jämfört med att snusa. har som ett bas mål att eller fler av den andel patienter som var rökare när de drabbades av hjärtinfarkt ska klara av att med vårdens hjälp och stöd sluta att röka efter avslutad behandling. Skillnaderna i hur väl olika sjukhus klarar av att uppfylla denna målsättning är mycket stora. Bäst är situationen i som klarar av att hjälpa av den andel patienter som var rökare för hjärtinfarkt att sluta röka. Därefter följer och på av patienterna. Sämst är situationen i där klarat av att sluta röka 12–14 månader efter att de drabbades av hjärtinfarkt. Därefter följer i och . Denna ojämlika vård som ger så olika resultat är helt oacceptabel. För att i övrigt höja ett alldeles för långsamt tempo i det hälsofrämjande arbetet bör parallellt med detta centrala utredningsarbete om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi samordningsansvar på statlig nivå förtydligas och fokuseras i regleringsbrevet för . Vad händer kring det som regeringen aviserat att tillsätta ett nationellt råd? Regeringen har uttalat att detta nationella råd varken ska fatta beslut eller ställa krav utan endast ha en stödjande roll på övergripande policynivå. vill stärka det preventiva hälsofrämjande arbetet. Det är helt centralt att det förebyggande hälsoarbetet sker i ett utvecklat samarbete mellan olika aktörer och samordnat och strukturerat i linje med långsiktig strategi. Enskilda eller enstaka uppdrag till olika myndigheter är inte att arbeta samordnat, strukturerat och metodiskt. vill till exempel att alla rekommenderade screeningprogram införs, efterlevs, utvärderas och utvecklas i hela landet. Avslutningsvis menar vi att regering och riksdag ska ta Cancerfondens uppmaning på fullaste allvar. ”har passerat och redan i samband med kommande budgetprocess borde ledamöter kräva en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits av regeringen. Till exempel hur måluppföljningen av folkhälsopolitikens åtta målområden är tänkt att organiseras.” Hälsofrämjande insatser är något av de viktigaste som ett samhälle kan fokusera på. Låt oss göra detta med förhållningssättet att det är ett ansvarstagande som är gemensamt, som det helt avgörande är individens egen motivation och vilja. Utan individens kraft blir resultaten inte långsiktigt hälsofrämjande och hållbara. Noria Manouchi (M)