mot · H6023095 · 2019-04-29 00:00:00 — I den nya svenska modellen är vi trygga därför att staten gör det bara staten kan. Där leder klassrummen än en gång till klassresor. Där är kraven större, förväntningarna högre och skoldagarna längre. För dagens fördelningspolitik heter inte bidrag, utan kunskap. Vi behöver ta vara på alla barns begåvning. 4.1.1 politik för färre brott och ökad trygghet I statens del av samhällskontraktet är den allra viktigaste uppgiften att skydda medborgarna från hot och våld. Att lag och ordning upprätthålls är centralt för att samhället ska fungera. Brottslighet drabbar både människors faktiska och upplevda frihet och även hela samhällsekonomin. Centralt för att minska brottsligheten är att det finns tillräckligt många poliser och att de kan göra tillräckligt noggranna brottsutredningar så att brott kan upp och sedan beivras. På grund av regeringens alltför sena och otillräckliga satsningar på och styrning av är upptäcktsrisken för den som begår brott alldeles för låg . Polisen upplevs som frånvarande i många delar av landet medan utländska stöldligor tömmer människors hem. Otryggheten påverkar människor i vardagen. Aktuella trygghetsmätningar visar att otryggheten i ligger kvar på en högre nivå än . Även utsattheten för brott mot enskild person ökar. Såväl personrån som sexualbrott har ökat kraftigt . En ny och grövre typ av brottslighet utmanar svensk polis. Antalet särskilt utsatta områden där lag och ordning får träda tillbaka blir fler. Kriminella gäng flyttar fram sina positioner. Narkotikaförsäljningen sker på öppen gata. Dödsskjutningarna var rekordmånga och fortsätter i samma utsträckning . Handgranater används i både uppgörelser mellan kriminella och i attacker riktade direkt mot polisen. Gängens våldskapital bidrar till att skrämma vittnen, och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. Det grova våldet befinner sig på historiskt höga nivåer. Antalet poliser har blivit färre under den socialdemokratiskt ledda regeringen. Det gör att polistätheten är alldeles för låg. Många poliser lämnar yrket som utbildningsplatser vid polisutbildningen står tomma. Utredningsresultaten är för låga, och på grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen prioritera bland anmälningar om allvarliga brott. På flera håll ser vi hur polisen inte har resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det behövs fler poliser och behöver tillskjutas betydande resurser. Polisen behöver bli mer synlig och närvarande. behöver polisens förmåga att utreda och klara upp brott förbättras avsevärt. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Den upplevda tryggheten ska öka väsentligt i hela landet. Fler poliser genom bättre villkor En ökad trygghet bygger på att får fler synliga poliser i alla delar av landet. Det kräver ökade resurser till polisen, och vill därför följa upp det resurstillskott för att få fler polisanställda som gjordes i och budget. Det kräver också att polisyrket får bättre villkor. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polisyrket bli mer attraktivt. Centralt är att polisernas löner höjs. och höjde myndighetens anslag för att möjliggöra en höjning av polisernas löner med i genomsnitt , och det är viktigt att denna lönesatsning genomförs. Den exakta fördelningen av de tillförda medlen beslutas av myndigheten i samråd med berörda arbetsgivarorganisationer. Att enbart utöka antalet utbildningsplatser räcker inte för att klara av målet att få 10 000 fler polisanställda. Fler åtgärder behövs för att göra det mer attraktivt att arbeta som polis i . vill därför att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten, vilket gör det mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer man att sluta behöver man inte betala tillbaka de redan avskrivna delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament både att utbilda sig till och arbeta som polis. Säkra lag och ordning i hela När otrygghet breder ut sig måste samhällets svar vara tydligt. är fast beslutna att se till att samhället tar tillbaka makten från de kriminella. Lag och ordning ska råda i hela och brottsofferperspektivet stärkas. Det behövs kraftfulla åtgärder för att sätta stopp för sexualbrotten. Enligt Nationella trygghetsundersökningen har utsattheten för sexualbrott ökat kraftigt . Unga kvinnor är särskilt drabbade. Var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde. För få sexualbrott upp. Brottsoffren får inte det stöd som de behöver. Och när en gärningsman väl blir dömd, så är straffen för exempelvis våldtäkt alltför låga. Utländska stöldligor turnerar mellan svenska hem. Ungefär hälften av alla bostadsinbrott begås av utländska stöldligor. Det handlar om organiserad brottslighet. Att få inbrott i sitt hem innebär en stor integritetskränkning. Polisens resurser räcker inte till. saknar befogenhet att stoppa stöldgodset som förs ut ur landet. vill skärpa gränsbevakningen och sätta stopp för de internationella ligorna. satsningar på en mer närvarande polis och förslag på straffskärpningar ökar kraven på de brottsbekämpande myndigheterna. Utvecklingen mot en allt råare gängbrottslighet med fler skjutningar och en nyrekrytering till gängen bland yngre åldrar ställer också nya krav på rättsväsendet. och budget stärker de rättsvårdande myndigheterna. Antalet EU-medborgare som kommer till för att tigga är fortfarande stort och tiggeriet är utbrett i stora delar av landet. Tiggeri är inte ett hållbart sätt att försörja sig. Det låser in människor i fattigdom och leder också till att utsatta människor blir utnyttjade, bl.a. för prostitution. Polisen menar att det finns flera grupper av tiggare som styrs av kriminella aktörer. Att stävja detta är prioriterat för och vi vill därför bl.a. införa ett nationellt förbud mot tiggeri. Storsatsning för fler uppklarade brott Efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt . Det är helt avgörande att verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) har tillräcklig kapacitet och inte blir en flaskhals i brottsutredningarna. föreslår därför en förstärkning och utbyggnad av NFC för att påtagligt öka förmågan och kapaciteten. Vi vill se mer kameraövervakning runt om i landet. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. I där gängkriminaliteten breder ut sig och blir grövre och människor skräms från att vittna kan övervakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro. anser att alla utsatta områden bör utrustas med övervakningskameror. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Sammantaget tillförs resurser för att ge polisen utrymme för att kunna sätta upp fyra gånger så många kameror som finns uppe . vill förstärka polisens hundresurs för att öka förmågan att klara upp brott. Hundsökningar görs runt om i både i brottspreventivt syfte och på grund av att specifika tips har inkommit till . Med satsning kan viktiga bevis säkras och fler vapen och mer narkotika kan tas i beslag. Bättre gränsskydd för stärkt inre säkerhet gränsskydd har så allvarliga brister att vi i det närmaste saknar kontroll över vilka som tar sig över gränsen. Gränspolisens personal har vittnat om en allvarlig situation vid gränskontroller. Regeringen har inte prioriterat gränsskyddet, och trots återkommande larm har åtgärder för att stärka gränspolisen dröjt. Ytterst riskerar detta, tillsammans med en ansträngd situation inom , att skada inre säkerhet. För att bygga ut gränspolisens verksamhet, möjliggöra fler inre utlänningskontroller och snabbt stärka det svenska gränsskyddet vill stärka gränspolisverksamheten. Mot bakgrund av behov i kontrollverksamheten och en stundande Brexit begär extra resurser för att klara av sitt uppdrag. vill därför att resurser stärks . Stärkta resurser till hela rättsväsendet När tillskjuts resurser måste även övriga rättsväsendet stärkas för att inte skapa flaskhalsar och ineffektivitet. Således måste även , Domstolar och Kriminalvården stärkas. Regeringen har låtit situationen inom bli allvarlig. Det behövs fler platser i häkten och anstalt, och behöver kapaciteten byggas ut. På kort sikt behöver den befintliga kapaciteten utnyttjas bättre. Brottsofferperspektivet behöver stärkas i svenskt rättsväsende. Den person som har utsatts för ett brott ska alltid kunna räkna med stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör i skadeståndshänseende värderas högre för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . Nivån på kränkningsersättningen till brottsoffer bör fördubblas. En sådan förändring skulle på ett tydligare sätt markera att det som brottsoffret utsatts för utgör en överträdelse av dennes rätt till sin person och integritet. Som utgångspunkt är det gärningsmannen som ska betala ersättning för skadestånd på grund av brott. Den ordningen bör bibehållas även med de högre nivåerna. har terrorister vid upprepade tillfällen slagit till mot olika mål i och . Riskbilden är internationell men också i allra högsta grad inhemsk. finns det omkring 3 000 s.k. hotaktörer i våldsbejakande extremistmiljöer i . Enligt har fler våldsbejakande islamister än tidigare. Den svenska terrorhotnivån är fortsatt förhöjd och det finns en risk för ytterligare attentat i . har ca 300 personer rest från till konfliktområden för att strida för IS eller al-Qaida-relaterande grupperingar. Flera har återvänt till . Det är helt avgörande att har en tydlig och konsekvent hantering av dessa återvändare. De som har begått brott ska utan undantag lagföras, och de som utgör en fortsatt säkerhetsrisk ska punktmarkeras. I detta arbete har Säkerhetspolisen en central roll. vill mot den bakgrunden förstärka myndighetens resurser. Resursökningen ger också möjlighet att utöka myndighetens brottsförebyggande arbete. Syftet är att förhindra att IS-återvändare och andra med avsikt och förmåga begår terroristattentat i och att de som planerar eller utför sådana dåd ska kunna dömas. Resursökningen innebär att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada vårt samhälle. Satsningen hänger även ihop med våra förslag om ökade befogenheter såsom hemlig dataavläsning, vilket leder till ökade kostnader för Säkerhetspolisen. får aldrig bli en för människor som har begått krigsbrott och terroristbrott i utlandet. Utöver att IS-återvändare kan utredas för terroristbrottslighet pekar bl.a. Säkerhetspolisen på att det också finns de som kan misstänkas ha gjort sig skyldiga till krigsbrott i exempelvis och . Utredningarna om denna typ av brott är ofta både komplicerade och tidskrävande. Sådana brott utreds av . har stärkt med kraftiga resursökningar och vill nu även förstärka riksenheten för säkerhetsmål och riksenheten för internationell och organiserad brottslighet vid så att inga terroristbrott och krigsbrott ska förbli outredda. 4.1.2 politik för ökad försvarsförmåga Stora och snabba förändringar sker i det globala säkerhetspolitiska läget. Digital desinformation och cyberattacker – mot infrastruktur, institutioner, företag och privatpersoner – är en del av det nya normalläget och utgör ett hot mot vårt samhälle. Säkerhetssituationen i vårt närområde har försämrats . bedriver såväl hybridkrigföring som konventionell krigföring gentemot länder i vår absoluta närhet. Den ryska aggressionen mot visar att inte väjer för att använda militära medel och utmanar den etablerade säkerhetsordningen i . militära förmåga ökar kontinuerligt, och landet stärker sin förmåga att genomföra storskaliga operationer. har växande internationella säkerhetspolitiska och ekonomiska ambitioner som påverkar svenska och europeiska intressen och skapar potentiella konflikter. har intresse för att försvara den liberala världsordning man en gång var med och skapade minskat. I visar instabilitet och inbördeskrig inga tecken på att avta, med stora konsekvenser för regionen men också för . Klimatförändringar kommer att bidra till ökad migration. Det förändrade säkerhetsläget måste få konsekvenser för svensk försvars-, säkerhets-, utrikes- och handelspolitik. Säkerhet bygger vi tillsammans med andra. Det sker inom EU, i allt högre utsträckning tillsammans med Nato och även multilateralt inom FN, WTO och andra organisationer. Vi bygger också vår säkerhet bilateralt, där har en rad viktiga bilaterala samarbetsavtal på plats och där samarbetet med är det mest långtgående. De bilaterala samarbetena utan försvarsgarantier kan dock aldrig ersätta ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap. Men det grundläggande ansvaret för vår säkerhet är vårt eget. Vår nationella självständighet vilar ytterst på vår förmåga att försvara oss. av nedrustning måste svensk försvarskapacitet stärkas och våra militära förmågor rustas upp. och har tagit ett viktigt första steg i och med budgeten . Att ha god beredskap handlar också om förmåga att hantera civila kriser och naturkatastrofer. Att ska vara ett säkert land för företagande och handel, datalagring och innovation är likaså en del av vår nationella säkerhet. Det högteknologiska samhällets ökade digitalisering innebär en ökad sårbarhet, som medför att vi måste ta höjd för ökad förmåga att stå emot cyberangrepp, cyberstölder och påverkansoperationer. Om ska vara framgångsrikt i den digitala eran, så måste cybersäkerhet och informationssäkerhet tas på största allvar. utsätts för påverkanskampanjer och cyberhot. Därtill ökar underrättelsehotet mot , och den samlade hotbilden mot vårt land är mer allvarlig än på mycket . I en orolig omvärld krävs att vår försvarsförmåga ökar, vilket också kräver ökade resurser till försvaret, såväl det militära som det civila. vill därför att anslagen till försvaret ökar för att uppgå till av BNP. anser också att ska gå med i Nato. En historisk satsning för säkerhet I och med budgeten togs avgörande steg för att stärka svenskt försvar. och satsningar i budgeten innebar ett historiskt trendbrott där försvarets anslag som andel av BNP ökade kraftigt . Försvaret måste prioriteras och ges långsiktiga planeringsförutsättningar oavsett den politiska situationen. Därför tillförde och i budgeten de medel Försvarsmakten begärt. Det handlar sammanlagt om –2021, varav 3 miljarder . Fokus för våra satsningar ligger i närtid på att färdigställa den beslutade krigsorganisationen, och parallellt med detta ska planering för ökad förmåga påbörjas. Tillskotten –2021 är i linje med det Försvarsmakten äskade i sitt budgetunderlag och syftar ytterst till att höja krigsdugligheten hos samtliga krigsförband. Det är särskilt prioriterat att höja krigsdugligheten hos de förband som har lägst krigsduglighet. En hög ambition när det gäller övningsverksamheten är centralt för att uppnå denna målsättning. Våra tillskott medger även fortsatt materielanskaffning när det gäller såväl större plattformar som luftvärnssystemet som mängdmateriel – t.ex. ammunition och standardfordon. Försvaret är ett system av system och därför fick även en rad andra försvarsmyndigheter ökade anslag för att den samlade förmågan ska kunna höjas. Det civila försvaret är av stor betydelse för att det samlade försvaret, totalförsvaret, ska kunna fungera i händelse av höjd beredskap och krig. bör försvaret gå mot en utökad organisation i den takt som ekonomin medger. Syftet är att stärka alla försvarsgrenar och att öka förmågan att stå emot hybridhot. En fortsatt höjd svensk försvarsförmåga är en nödvändighet utifrån det säkerhetsläge vi ser och . Detta för att försvar ska kunna säkra vårt land, vår territoriella integritet och vår demokrati, och därmed vårt sätt att leva. Denna inriktning kommer att vara vägledande för i arbetet med att få nästa försvarsbeslut på plats. Erfarenheterna från tsunamikatastrofen, Västmanlandsbränderna, Transportstyrelsen och skogsbränderna visar på tydliga behov av att stärka civila beredskap och öka krishanteringsförmågan. Ett flertal statliga utredningar har angett vad som behöver göras. måste vi ta tag i bristerna. Det handlar inte bara om att tillföra nödvändiga resurser. Det handlar också om att klargöra vilka uppgifter och vilket ansvar olika aktörer har – ledning och organisation måste fungera. Rätt resurser ska finnas på rätt plats. Lagar och regler ska utformas så att krissituationer kan hanteras utan dröjsmål. Civilsamhällets kraft och frivilliga insatser ska tas till vara på bästa sätt. Vi måste förebygga kriser – och vara väl förberedda när krisen ändå slår till. Förra årets bränder och torka visar på vikten av att bygga upp den civila beredskapen, exempelvis vad gäller den svenska tillgången till brandflyg. 4.1.3 politik för en mer tillgänglig sjukvård Det finns mycket inom svensk hälso- och sjukvård som fungerar bra och som vi kan vara stolta över. gör vårdens medarbetare ovärderliga insatser, och vårdens medicinska kvalitet är i världsklass. Avancerade och kraftfulla läkemedel tas fram genom svensk forskning och innovation. finns det omfattande och allvarliga problem. Vårdköerna har fördubblats . Vårdens kvalitet varierar. Kompetensbristen är fortsatt stor. Många vårdanställda vittnar om pressade arbetsvillkor. På står vården inför nya utmaningar. Både andelen äldre och andelen yngre i ökar. Eftersom det redan råder brist på personal i välfärden kan inte hela behovet lösas med ökade resurser. Det finns också stora möjligheter till effektiviseringar, inte minst genom ny teknik och digitalisering. Mer resurser kommer ändå krävas till sjukvård och omsorg. Därför behövs generella förstärkningar av välfärden i både kommuner och landsting. Sjukvård ska ges i rätt tid och på rätt plats och hålla hög kvalitet. Alla har rätt till likvärdig vård, oavsett var i landet man bor. Patienten och patientsäkerheten ska sättas främst. Kontinuiteten i kontakter mellan patient och vårdens medarbetare måste bli bättre. Hälso- och sjukvården behöver en mångfald av utförare som kan bidra till att stärka kvalitet och utveckling av olika vårdverksamheter. Alla ska kunna välja vård utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Rätten att själv få välja var och hur man tar del av vård och omsorg är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Välfärden finns till för medborgarna, och medborgarna har rätt att påverka dess utformning. Därför måste möjligheten att välja, och välja bort, värnas. utgångspunkt är att hälso- och sjukvården ska präglas av hög kvalitet och tillgänglighet för alla. Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat men brister i tillgänglighet. I takt med att vi lever och kan behandla allt fler sjukdomar förändras kraven på hälso- och sjukvården. Tyvärr har utvecklingen gått åt fel håll, med växande köer och försämrad tillgänglighet. vill vända utvecklingen. Vi vill utveckla primärvården, stärka vårdkedjan för de mest sjuka som ofta är äldre, multisjuka och kroniker och därtill öka patientsäkerheten genom att koncentrera den högspecialiserade vården och genomföra insatser mot psykisk ohälsa – men vår mest akuta uppgift är att genomföra reformer som kortar patienternas väntetider. När Alliansen tog initiativet till att korta de av Socialdemokraterna ärvda sjukvårdsköerna var det hisnande 130 000 patienter som hade väntat på vård. Ett metodiskt arbete och ett införande av kömiljarden resulterade i mer än en halvering och stod 52 000 människor i kö. Detta var fortfarande alldeles för många och Alliansen var på intet sätt färdig med sitt arbete. Statsminister inledde sin förra regeringsperiod med att ta bort kömiljarden, och arbetet med att minska sjukvårdsköerna upphörde. Mindre än var vi tillbaka på nivåer med nästan 100 000 människor i kö. Att korta vårdköerna är för högsta prioritet och en anständighetsfråga. Ett första steg är den nya och uppdaterade kömiljard som ska införas i och med och budget . Denna nya kömiljard kommer att dra lärdomar från alliansregeringens tidigare satsning och utvecklas för att bli ännu mer träffsäker och effektiv. Till exempel ska den nya kömiljarden omfatta diagnostik, återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos kroniskt och långvarigt sjuka. Den grundläggande principen är dock densamma: landsting och regioner ska få tydliga morötter för att korta köerna. Detta är väl beprövad politik som har kortat vårdköerna förut och kan göra det igen. Varje skattekrona ska ge så mycket välfärd som möjligt. Därför bör effektiviteten, produktiviteten och fördelningen av resurser i svensk sjukvård förbättras. Exempelvis bör den nära vården med primärvården som bas byggas ut. har fjärde högst sjukvårdskostnader i förhållande till BNP i , och det måste säkerställas att resurserna i högre grad når patienterna på bästa sätt. Tillgängligheten och effektiviteten i svensk cancervård är för låg. Det finns också stora regionala skillnader i kvalitet och väntetider. Hälften av cancerpatienterna får inte vård . fick en nationell cancerstrategi i syfte att kraftsamla mot cancersjukdomarna och det lidande de skapar. Men det finns fortfarande tydliga brister. Därför behövs en ny och utökad nationell cancerstrategi. Antalet personer som överlever cancer ökar, och vården behöver även ta ett helhetsansvar för deras särskilda behov. En ny nationell cancerstrategi kan också stärka svensk cancerforskning och medicinteknisk utveckling. Dagens vårdkedja mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård håller inte ihop. Fler nyförlösta måste återinskrivas akut, andelen förlossningsskador ökar och en större andel barn mår sämre efter förlossningen. uppger de flesta landsting och regioner att tillgången på barnmorskor är otillräcklig. Ingen ska behöva känna sig otrygg eller osäker i mötet med mödravården eller förlossningsvården. Kvinnor som är gravida och deras partner ska få en fullständig bild av vårdförloppet. Möjligheten att själv välja vårdgivare är viktig och att förlossningsvården finns tillgänglig inom rimligt reseavstånd. Förebygg psykisk ohälsa bland barn och unga Psykisk ohälsa bland barn och unga är ett stort och växande problem. Enligt har psykisk ohälsa hos barn i åldern 10–fördubblats . har ungefär var tionde pojke eller flicka någon form av psykisk ohälsa. har köerna till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) mer än tredubblats. Konsekvenserna för de drabbade barnen är allvarliga. Det handlar om allt från svårigheter att fullfölja sin utbildning till ökad risk för självmordsförsök. Vi behöver ta tag i problemet redan nu för att motverka att det fortsätter växa . 4.1.4 politik för en skola där fler lär sig mer I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Dina möjligheter ska inte begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Vi ska ge alla – inte minst de barn som fått en tuffare start – en chans att lyckas. Få saker spelar större roll för detta än skolan. En skola med höga ambitioner för alla är också förutsättningen för som kunskapsnation. ska ha en jämlik skola som fokuserar på kunskap, prioriterar ordning och reda samt sätter den enskilda elevens resultat och ansträngningar i centrum. Skolan ska präglas av höga förväntningar och tydliga krav. Varje elev ska ges rätt förutsättningar att nå kunskapsmålen. Alla ska kunna känna sig trygga i klassrummet, på skolgården och i korridorerna. Så är det inte . Det finns skolor i där färre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. Dessa elever löper ökad risk att hamna i utanförskap och drabbas av sociala problem senare i livet. kan inte ha en skola som är bäst för dem som klarar sig ändå.