ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702679 · 2019-09-30 00:00:00 — Obligatoriskt mottagande av importburkar och importflaskor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor och tillkännager detta för regeringen. Burkar eller flaskor som inte ingår i det svenska pantsystemet (importburkar respektive importflaskor) tas emot i de flesta pantautomater förutsatt EAN-koden är oskadad, men långt ifrån alla. De importburkar och flaskor som inte accepteras av automaten eller motsvarande hamnar därför med stor sannolikhet i de vanliga hushållssoporna eller i värsta fall i naturen och endast i undantagsfall lämnas de in för återvinning. Med endast ytterst få undantag är samtliga importburkar och flaskor oavsett tillverkningsland försedda med en EAN-kod och kan således identifieras av pantautomaten. Av denna anledning finns ingen anledning till varför inte samtliga pantstationer och automater ska kunna acceptera även importburkar och flaskor även om den enskilde personen inte erhåller någon pant. Jag föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att införa ett obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor.
mot · H70268 · 2019-09-19 00:00:00 — Utökade möjligheter till distansutmätning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra regelverket för distansutmätning och tillkännager detta för regeringen. har Kronofogden en jourverksamhet, som samarbetar tätt ihop med polisen, och ett tiotal andra myndigheter för att säkra tillgångar som hittas hos personer med koppling till organiserad brottslighet. Arbetssättet bygger på så kallad distansutmätning och innebär att kan utmäta egendom, till exempel smycken, som beslagtagits av polis i samband med att en skuldsatt person anhållits. Arbetet har varit framgångsrikt. säkras ett antal , men genom ett förbättrat regelverk skulle arbetet kunna bli betydligt mer effektivt. För att ska kunna utmäta egendom när myndigheten inte är på plats fysiskt, krävs det att den aktuella egendomen är i en annan myndighets besittning, med stöd av denna myndighets regelverk. Det innebär att även om en av de samverkande myndigheterna stöter på egendom hos en skuldsatt person, så kan utmätning inte ske, om inte den aktuella myndigheten kan beslagta egendomen med stöd av sitt eget regelverk. En gäldenär som av något skäl stoppats med värdefull egendom av till exempel polisen, kan alltså behålla den, om inte polisen enligt sitt eget regelverk kan beslagta den. Genom denna lucka i lagen tvingas polis eller tull släppa egendomen, och borgenärer går miste om betalning som rätteligen borde tillfalla dem. Detta har bland annat själv uppmärksammat och påtalat att en ändring av lagen kan leda till att betydligt mer egendom kan utmätas. Lagen bör ändras så att lämpliga myndigheter kan agera som förlängda arm. Det skulle skapa större effektivitet och kunna bidra till att ytterligare miljontals kronor kan säkras, men framförallt skulle det ge förutsättningar för att öka förtroendet för statens förmåga att bekämpa brott. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H702680 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett skärmförbud på offentliga badanläggningar och tillkännager detta för regeringen. rapporterade tidningen [1] om ett drunkningstillbud på en badanläggning i där en liten flicka fick räddas av personalen inte bara en gång, utan två gånger, då flickans mor istället hade haft sin uppmärksamhet riktad mot en mobilskärm. I samma artikel nämns även att personalen på allt fler badhus larmar om ”[…]att föräldrar och mobiltelefoner är ett växande problem”. I en annan artikel, även den , läser vi citatet ”Mobiltelefonerna är ett stort problem, föräldrarna har ibland mer uppmärksamhet på skärmar än på sina barn” av , på Eddahallen i till SVT. Det är ytterst en förälders ansvar att hålla uppsikt över sina barn, men kan vi som lagstiftare inte välja att låta problematiken utvecklas med hänvisning till att det är någon annans ansvar. Pressen ökar på den personal som arbetar på badhus och liknande anläggningar som allt oftare får rycka in för att rädda liv. Var lösningen på problematiken går att finna är en fråga för framtida debatter, diskussioner och politiska prioriteringar. Oavsett framtida lösningar behöver vi säkerställa att vi som lagstiftare gör vad vi kan för att komma så nära en nollvision som möjligt vad det gäller drunkningsolyckor och tillbud. I en icke statistiskt säkerställd undersökning av som besvarades av 1 899 personer via internet så svarar att ett skärmförbud vore ”Bra, men trist att det behövs”. Vid sidan av den omedelbara risken för olyckor finns även aspekten att badgäster inte vill riskera att bli fotograferade eller filmade av okända människor i samband med dusch eller bad vilket vid sidan av ovan nämnda olyckor och tillbud är ett växande problem på landets badanläggningar. Dagens mobiltelefoner och surfplattor är utmärkta kameror vilka med teknikens utveckling enbart blir allt bättre. Ett skärmförbud är således ett bra komplement till den redan existerande lagen om kränkande fotografering (4 kap. 6 a §)[4], ”kameraförbudet” som det benämns i folkmun. Ett kompletterande förslag som stöttas av bland annat , generalsekreterare vid . Jag föreslår att ger regeringen i uppdrag att utreda möjligheten att införa ett skärmförbud på offentliga badanläggningar i enlighet med motionens intention. [1] . [2] . [4] . [5] .
mot · H702681 · 2019-09-30 00:00:00 — Sänkt påminnelse- och tilläggsavgift för trängselskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka påminnelseavgiften för obetald trängselskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en tilläggsavgift endast bör tas ut i de fall då en påminnelseavgift inte har betalats av fordonsägaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fordon vars påminnelseavgift och tilläggsavgift inte har bokförts på Transportstyrelsens konto senast förfallodatum bör tas ur trafik och beläggas med körförbud till dess att betalning skett, och detta tillkännager för regeringen. Den bilägare som antingen missar eller glömmer att betala sin trängselavgift i eller måste betala en tilläggsavgift om oberoende av storleken på det ursprungliga beloppet som fakturan avsåg. En fordonspassage som ursprungligen skulle kostat kan således kosta bilägaren totalt . Beloppet anses hos det svenska folket vara så pass anmärkningsvärt högt att polisanmälningar mot Transportstyrelsen om ocker och bedrägeri har förekommit. Såväl Transportstyrelsen som har under båda de föregående mandatperioderna påpekat det olämpliga i en sådan hög tilläggsavgift. En statlig utredning (SOU 2013:3[1]) föreslog att reglerna skulle förändras på sådant vis att en avgift om skall tas ut vid en försenad inbetalning. Om inbetalning fortfarande inte genomförs skall ytterligare en påminnelseavgift om påföras och i förlängningen föreslås fordonet tas ur trafik om inbetalning fortsatt inte sker. Finansminister (S) svarade [2] på en enkel fråga från (M): Medel motsvarande intäkterna från trängselskatten, inklusive intäkter från tilläggsavgifter, går till angelägna infrastruktursatsningar. Om tilläggsavgiften skulle sänkas så innebär det att andra pengar måste skjutas till inom ramen för trängselskattesystemet. Det handlar då om ökad upplåning eller om höjningar av trängselskatten. Man kan utifrån detta konstatera att tilläggsavgifterna ses som en budgeterad inkomst för den föregående regeringen vilket är orimligt då statens verksamhet inte skall finansieras av folks misstag eller glömska. Det är inte rimligt att påminnelseavgiften är så hög som den är ; den bör istället stå i relation till det förfallna beloppet. Jag föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att i enlighet med SOU 2013:3 utreda möjligheten att i första hand ta ut en lägre påminnelseavgift innan den senare högre tilläggsavgiften tas ut i händelse av att inbetalning av det förfallna beloppet inklusive påminnelseavgift inte sker och tillkännager detta för regeringen. [1] . [2] .
mot · H702682 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att låta införliva politisk åskådning och tillkännager detta för regeringen. Diskrimineringslagen syftar till att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Denna lagstiftning bör även omfatta politisk åskådning. Många svenska medborgare upplever att de inte vågar vara öppna med sin politiska ståndpunkt på grund av rädsla för repressalier. Det kan gälla inom jobb och arbetsliv, hos näringsidkare samt inom service, landstingsservice och statlig service samt andra myndigheter. Det finns även fackförbund som diskriminerar på grund av politisk åskådning. Resultatet kan bli missade jobbchanser, sämre eller helt utebliven service, men även inför arbetsrättens område, olikhet inför lagen. Även om politik generellt ska hållas utanför det arbete som ska utföras så medför denna rädsla att medborgare inte vågar vara medlemmar i olika politiska partier. Att kunna engagera sig politiskt är en grundläggande rättighet i en demokrati. Denna rättighet ska inte medföra att medborgarens nuvarande eller framtida arbetsgivare kan exkludera en lämplig kandidat med hänvisning till företagets ”värdegrund”. Svensk lagstiftning ska gälla. har undertecknat den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I konventionens artikel 14, Förbud mot diskriminering, står att läsa: ”Åtnjutandet av de fri- och rättigheter som anges i denna konvention skall säkerställas utan någon åtskillnad såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt.” Utifrån detta bör politisk åskådning föras in bland de övriga diskrimineringsgrunderna.
mot · H702683 · 2019-09-30 00:00:00 — Klädbidrag till personal inom förskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om klädbidrag till förskolepersonal och tillkännager detta för regeringen. Förskoleverksamhet innebär för personalen vardagligt arbete med barn kring måltider, toalettbesök, lek, pedagogik, arbete inomhus och utomhus och på utflykter. Förskolepersonal står i regel privat för kostnaderna för sina arbetskläder. Kostnaderna blir höga eftersom varma, väderbeständiga och tåliga kläder behövs och arbetets art är sådan att slitaget är stort. Verksamheten inom förskolan bedrivs såväl inomhus som utomhus året runt och som anställd använder pedagoger, lärare och barnskötare primärt privata kläder. Behovet av exempelvis badkläder, vinterkläder eller kläder anpassat för friluftsverksamhet förekommer frekvent. Inom verksamheten förekommer att personalen kan behöva komma att klättra, krypa eller på annat vis slita på kläderna. Inom arbetsuppgifterna förekommer även att på daglig basis ta hand om blöjor eller kläder och barn som inte hann fram till toaletten . Det varierade, aktiva arbetet innebär ofta fläckar som kan vara svåra att få bort eller som till och med riskerar att förstöra personalens plagg. Då personalen förväntas använda sina privata kläder i hela den breda verksamhet som förskolan bedriver innebär detta ett mycket stort slitage vilket i sin tur innebär dyra inköp för den enskilde varför ett riktat klädbidrag föreslås utbetalas till anställd personal inom förskolan för inköp av kläder. Vidare kan nämnas att ett klädbidrag ökar personalens möjlighet att välja ”kläder efter väder” och på så vis agera förebild för barnen i fråga om att klä sig rätt. Vissa kommuner har skapat incitament till klädbidrag, vilket är bra. Men förskolepersonal i alla kommuner behöver stödjas gällande arbetskläder. ge regeringen i uppdrag att utreda möjligheten att inrätta ett riktat klädbidrag som tjänsteförmån till pedagoger, lärare och barnskötare inom förskolan.
mot · H702684 · 2019-09-30 00:00:00 — Fri spridning av offentlig konst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att revidera lagstiftningen så att fri spridning av offentlig konst möjliggörs och tillkännager detta för regeringen. Med offentlig konst avses konstverk placerade i det offentliga rummet, parker och torg och som oftast är finansierade med skattemedel. Patent- och beslutade (PMT 8448-14[1]) att offentlig konst inte får fotograferas och sedan publiceras i digitala kanaler som exempelvis en databas på internet där privatpersoner och andra kostnadsfritt kan ta del av konstverken utan att fysiskt besöka platsen. Därför föreslår jag att upphovsrättslagen revideras på sådant vis att offentlig konst vars syfte är att fritt tillgängliggöras för folket även skall vara kostnadsfri via digitala kanaler som exempelvis internet utan att det anses göra intrång i rådande lagstiftning. [1] .
mot · H702685 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka gränshinder som finns för utökad vårdsamverkan över gränserna samt föreslå åtgärder för att riva dessa hinder och tillkännager detta för regeringen. är i stora delar ett glesbefolkat land med stora avstånd. För många kan en resa till sjukhus innebära många timmars resande i bil eller buss, trots att det finns sjukvård på närmare håll men då på andra sidan landgränsen. Vi har i haft samarbete med Norsk Luftambulanse för akutsjukvård. När BB lades ner i kunde blivande föräldrar åka över till sjukhuset i för förlossning. besökte Mittengruppen i Røros i och vi fick där en föredragning om samarbetet mellan Region och St. Olavs hospital som innebär en kortad resväg på minst enkel väg för de som bor i västra . Troligen skulle detta samarbete kunna finnas på fler platser och dessutom utökas. Det vore ett stort lyft för tryggheten på landsbygden. Under vår vistelse fick vi också höra om flera gränshinder för vårdsamverkan över gränserna, bland annat när det gäller akutsjukvård i ambulans. Regeringen bör därför utreda vilka gränshinder som ligger i vägen för utökad vårdsamverkan över gränserna och komma med förslag som tar bort dessa hinder.
mot · H702686 · 2019-09-30 00:00:00 — Skrotningspremie och hantering av inlämning under vapenamnesti ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om en skrotningspremie och ändrade rutiner för vapenhandlare vid inlämning av vapen och tillkännager detta för regeringen. Vapenbranschen har tidigare föreslagit införandet av en skrotningspremie förutsatt att vapenhandlare kan utfärda skrotningsintyg. Det går att motivera för branschen genom att kommersiellt erbjuda skrotning som alternativ till inbyte och därmed kunna ge möjligheten till avdrag på pris i butik för ett nytt vapen. Branschen skulle vid ett godkännande av processen kunna skapa en fond för ändamålet som finansieras av en enkel avgift vid nyförsäljning och/eller vid licenshanteringsavgiften. Samhällsnyttan är att skrotade vapen administreras av handlare som i övrigt är godkända att hantera hundratals eller tusentals vapen och i detta fall endast vidarebefordrar diarieförda vapen för skrotning till myndigheten. Samma process skulle kunna genomföras vid vapenamnestier där handeln hjälper till att få bort utrangerade och trasiga vapen från marknaden. Detta är något som berörda myndigheter tidigare konsekvent sagt nej till eller så har de inte svarat alls på förslaget. Med hänvisning till det ovan anförda yrkar jag att utreder möjligheten att införa denna möjlighet till skrotningspremie och ändrade rutiner för vapenhandlare vid inlämning av vapen.
mot · H702688 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att inrätta ett museum och minnesmärke för svenska hjältar under och tillkännager detta för regeringen. hade såsom neutral stat och ett land fritt från ockupation under en framträdande roll i motståndet mot Nazityskland. Mycket av det illegala motståndsarbetet organiserades från legationer och ambassader i . Det fanns tjänstvilliga personer som ställde upp som kurirer för att frakta post och varor av allehanda slag in i de ockuperade grannländerna, med livet som insats. Många var de familjer som på svensk sida tog emot flyktingströmmarna som kom, gav flyktingarna mat och husrum innan de kom till mottagningscentraler längre in i landet. Det fanns även flera svenska flyktinglotsar som, även de med livet som insats, följde flyktingar över gränsen till friheten i . Listan kan göras betydligt längre än så. Vi har alltså en historia i relativ närtid som vi inte har givit den uppmärksamhet den förtjänar. Ett gemensamt museum för alla dessa spännande och avgörande händelser under vore ett bra sätt både att visa uppskattning för allt det jobb dessa människor la ner samt för att ta vara på historien för framtiden. Därför bör regeringen utreda möjligheterna att inrätta ett svenskt museum och minnesmärke för dessa hjältar i vår historia.
mot · H702689 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra som helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2004 var som var helgdag i . skulle fira nationaldagen som helgdag. För att landet som helhet inte skulle förlora för mycket på att få ytterligare beslutades att en annan helgdag skulle strykas. Därmed fick stryka på foten. Då var det inte bara pingstafton, och , utan även tredje- och fjärdedag firades. är en helg som av tradition använts för konfirmationer och bröllop i när naturen står i sin vackra försommargrönska. Jag får många påstötningar av människor som vill få tillbaka som helgdag så de säger att pingsthelgen ”blev förstörd” i och med att annandagen togs bort. Det är också lättare att arrangera större fester såsom bröllop en helg när du får en extra ledig dag som annandagen var. Med anledning av ovanstående önskar jag att regeringen utreder möjligheten att återinföra som helgdag.
mot · H70269 · 2019-09-19 00:00:00 — Ett tydligare statligt ansvar för de viktigaste hamnarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda på vilket sätt staten ska prioritera mellan de svenska hamnarna och tillkännager detta för regeringen. I finns det 53 kommunalt ägda hamnar, och därtill ett antal privat ägda hamnar. Många av dessa hamnar är givetvis viktiga för lokalsamhället där de finns, men ur ett helhetsperspektiv kan det ifrågasättas om ett så stort antal hamnar är optimalt för ett litet land som . En statlig utredning har kommit fram till att det finns underlag för cirka 10 hamnar i . Den största och viktigaste hamnen är hamn. Via den sker en stor andel av den svenska exporten och importen. Det är därtill också en mycket viktig hamn för vårt grannland . Detta är den svenska hamn som har potential för interkontinental export med de allra största containerfartygen. Export och import, särskilt långväga, via övriga hamnar måste ske via omlastning i större hamnar, ibland , men ofta i hamnar som , och . Omlastningen innebär en kostnad. För de svenska konsumenterna innebär det dyrare varor, men det innebär också att det vi exporterar, svenskt stål och svenska bilar blir dyrare och därmed mindre attraktiva för utländska köpare. Det drabbar också oss, eftersom det innebär mindre arbete på stålverken och bilfabrikerna, och på deras underleverantörer. Som nation har vi därför att vinna på att samla export och import i ett fåtal strategiskt utvalda hamnar för att minimera onödiga kostnader. Det säger sig självt att kommunerna inte är rätt organisation för detta. Därför måste staten ta ett ansvar. bör därför tillkännage för regeringen att utreda på vilket sätt staten bäst tar ett större ansvar för de svenska hamnarna på ett sätt som tydligt prioriterar de som är mest viktiga ur ett strategiskt perspektiv. Förmåga till långväga handelslinjer med de största fartygstyperna måste vara en viktig faktor i ett sådant arbete. Att organisera ett antal hamnar i statlig regi bör inte uteslutas.
mot · H702690 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda en ytterligare förstärkning av stödet till det enskilda vägnätet och tillkännager detta för regeringen. Den största delen av vägnät är enskilda vägar. Av landets vägnät är cirka 9 statliga allmänna vägar och är enskilda vägar, enligt . De enskilda vägarna sköts av enskilda markägare eller av organisationer som samfällighetsföreningar, vägföreningar, vägsamfälligheter eller ideella föreningar. Knappt en femtedel av de 43 000 milen är vägsträckor som är beviljade statsbidrag för att dessa vägar ska tillgodose behov för allmänheten och näringsverksamheter. En av grundpelarna i en levande landsbygd är väl fungerande kommunikationer, oavsett om det är vägar, telefoni eller bredband. De enskilda vägarna är dessutom den dagliga vägen till jobb för många. Det är den vägen där det fraktas ut timmer som sedan ska användas av svensk skogsindustri. Det är den vägen som många familjer använder sig av för att komma ut i skogen och plocka bär och svamp. Det vill säga att de enskilda vägarna används av många fler än de som är med och betalar för dem. Därför måste stödet till enskilda vägar reformeras och stärkas så att vi slipper se hur vägar stängs av på grund av att man inte klarar av att hålla dem i farbart skick. Det skulle bland annat slå hårt mot konkurrenskraften för de svenska areella näringarna. Regeringen bör därför utreda ytterligare förstärkning av stödet till det enskilda vägnätet.
mot · H702691 · 2019-09-30 00:00:00 — Längre och tyngre lastbilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyndsam hantering av längdbestämmelserna för transporter med lastbil och tillkännager detta för regeringen. Runt om i landet har det pågått och pågår försöksverksamhet med s.k. HCT-lastbilar (high capacity transport). Erfarenheterna från försöksverksamheterna är generellt sett mycket goda. Det ger förutsättningar för än effektivare transporter och minskar bränsleförbrukningen per tonkilometer. blev det möjligt att framföra tyngre lastbilar (upp till ) på ett av utpekat vägnät, BK4. arbetar utifrån målet att cirka 70–av de viktigaste vägarna ska vara BK4 vid utgången av planperioden, 2029. införde 76 tons bruttovikt , mer eller mindre över . införde de som maxlängd för lastbilar, istället för . Rapporter från gör gällande att det har fungerat bra och många åkerier byter nu ut sina äldre fordon mot nyare och längre ekipage. Fyra lastbilar blir tre. har haft regeringens uppdrag att utreda om och när kan tillåta transporter med längre lastbilar, . lämnade sin rapport och föreslår att väg öppnas upp för transporter med längre lastbilar i ett första skede. konstaterar själv att reformen är synnerligen lönsam. Till en beräknad kostnad om cirka 150 miljoner för att förbereda vissa av vägarna, erhåller vi samhällsekonomiska nyttor på . Att tillåta tyngre och längre lastbilar på de svenska vägarna är en lågt hängande frukt i klimatarbetet. Det ger färre lastbilar på vägarna och minskar därmed utsläppen. Det är också positivt från trafiksäkerhetssynpunkt och lindrar de negativa konsekvenserna av förarbristen inom åkerinäringen. När det gäller längre fordon finns det inga statsfinansiella argument till varför det ska ta att få till stånd. bedömer inte att det är några större ingrepp som behöver göras i det utpekade vägnätet. måste Transportstyrelsen få i uppdrag att utarbeta de föreskrifter som krävs för att vi ska kunna se lastbilsekipage i permanent trafik i , till gagn för miljö, trafiksäkerhet och produktivitet.