mot · H7023253 · 2019-10-03 00:00:00 — Hälsa, sjukvård och omsorg Kortade köer genom stärkt patientinflytande Förbättrad information om väntetider inför behandling En nationell informationsportal för stärkt patientmakt Digitala alternativ för en närmare vård Nationell lösning för digitala vårdtjänster Tydligare gränsdragning mellan sjukvård och tandvård Snabbare validering av läkare utbildade utanför EU Förvaring av befruktade ägg Individuell bedömning av den fysiska hälsan för IVF Adoption av omplacerade barn Fysisk aktivitet på recept till seniorer En nationell handlingsplan för Hepatit B och C Ökad rättssäkerhet för barn som placeras i familjehem Stärkt samarbete i sociala barnfrågor Riktlinjer för mötet med våldsutsatta barn och unga Utbildningsinsatser för yrkesverksamma som befattar sig med fall rörande vårdnad Utbildningsinsatser för vårdpersonal och kuratorer kring hbtq-personer och psykisk ohälsa Straffrättsligt skydd för barn som bevittnat misshandel Stärkt barnperspektiv vid placering på skyddat boende Nationell strategi för att bemöta hemlöshet Nationellt ansvar för kliniska prövningar av särläkemedel Fasa ut fysiska recept till förmån för e-recept Möjliggör för returer av överblivna läkemedel Life science och innovation i sjukvården Funktionshinderperspektiv inom alla politikområden Ny utredning för tolktjänst för personer med hörselnedsättning Lika förutsättningar till vård och stöd i hela landet En handlingsplan för att förhindra våld och övergrepp på åldersrika Förändrad lagstiftning för att garantera demenssjukas rättssäkerhet Gemensam tvångslagstiftning för svår psykisk sjukdom och missbruk Läkemedelsbehandling med substitutionspreparat för missbrukare Tilläggstjänster i den offentliga vården ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt patientlag där patienten har rätt att välja slutenvård på valfri klinik i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en rättighet i hälso- och sjukvårdslagen som gör det tydligt att patienten har rätt att vid remitterande till klinik få information om det aktuella väntetidsläget på samtliga kliniker som erbjuder den efterfrågade vården, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att allmänheten via en nationell portal ska finna lättförståelig och aktuell kvalitets- och väntetidsinformation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att samtliga patienter i landet har rätt att kontakta sin primärvård digitalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att hitta en nationell lösning för att säkra patientens tillgång till digitala vårdtjänster i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att tydliggöra gränsdragningar mellan hälso- och sjukvården och tandvården för att förhindra en ojämlik vård mellan regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ytterligare främjande åtgärder för att läkare utbildade utanför EU ska ha goda möjligheter att validera sin utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för bättre förutsättningar att göra medicinska insatser i syfte att öka tillgången till organ för organdonation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra lagstiftning för att möjliggöra att det vid nyttjandet av kvarvarande befruktade ägg från ska räcka med skriftligt samtycke och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra villkoren för att vid särskilda skäl tillåta förlängd förvaring av befruktade ägg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra relevant lagstiftning för att möjliggöra altruistiskt surrogatmoderskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en individuell bedömning av den fysiska hälsan i högre grad ska avgöra om en kvinna kan få genomgå IVF och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra adoption av omhändertagna barn i större utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja möjligheten att skriva ut fysisk aktivitet på recept för seniorer med låg aktivitetsnivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att utveckla en nationell handlingsplan för hepatit B och hepatit C och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka rättssäkerheten för barn som placeras i familjehem genom ett nationellt register över familjer som är lämpliga som stöd- och kontaktfamiljer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lämplig lagstiftning för att undanröja hinder för kommuner att samarbeta om myndighetsutövning kring den sociala barn- och ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka samarbetet mellan skola, skolhälsovård och socialtjänst för placerade barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att ta fram riktlinjer för mötet med våldsutsatta barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildningsinsatser för yrkesverksamma som i tjänsten befattar sig med fall rörande vårdnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja utbildningsinsatser för vårdpersonal och skolkuratorer i fråga om hbtq-personers utsatthet och psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stärkt straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka barnperspektivet i frågor rörande skyddade boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att bemöta hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skapa ett jämställt försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att miljömärka läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt regeringen att återkomma med uppföljning av effekterna av försämrad tillgänglighet till paracetamol i dagligvaruhandeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa och säkra ett nationellt ansvar för kliniska prövningar av särläkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att övergå till e-recept i de fall synnerliga skäl inte föreligger och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för överblivna läkemedel som hanterats inom en kvalitetssäkrad distributionskedja att returneras till , alternativt en annan enhet som kan behöva läkemedlet i fråga, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra etableringen av farmaceuter på distans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra att fler innovationer förs ut i vården snabbare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja samverkan mellan life science och sjukvården genom att stärka kunskapsstyrningen i sjukvården med nationella mål för antalet patienter som ska medverka i kliniska studier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka funktionshindersperspektivet inom alla politikområden genom att säkerställa att statsråd för olika departement tar ansvar för frågorna samt låter perspektivet reflekteras i samtliga politiska beslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förbättrad och användarvänlig tolktjänst för personer med hörselnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte förändra den nuvarande ordningen för ledarhundsverksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt och att införa äldrehälsovårdsprogram för samtliga medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftning för att möjliggöra att samtliga äldre i behov av hemtjänst garanteras valfrihet i valet av vårdgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av skillnader i nivåer och innehåll i försörjningsstödet, samt av vårdavgifter och kostnader för hjälpmedel, i syfte att ta fram gemensamma riktlinjer för att minska de geografiska ojämlikheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tryggheten för äldre genom att ta fram en handlingsplan för att förhindra våld och övergrepp mot åldersrika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda i vilken mån lagstiftningen måste förändras för att garantera demenssjukas rättssäkerhet och trygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera anhörigstödet i syfte att få ett mer lättillgängligt och välfungerande stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta vetenskap och beprövad erfarenhet samt hälso- och sjukvårdslagen prägla beroendevården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera den befintliga narkotikalagstiftningens effekter med sikte på att utveckla en lagstiftning som möjliggör vård och skademinimering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en gemensam tvångslagstiftning för personer som lider av en kombination av svår psykisk sjukdom och missbruksproblematik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med principen om skademinimering se över möjligheten att säkra tillgång till farmakologisk behandling för personer med beroendeproblem i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att ta fram riktlinjer för vilka tilläggstjänster patienter själva ska kunna få betala för i den offentliga vården och tillkännager detta för regeringen. Kortade köer genom stärkt patientinflytande De växande vårdköerna är ett av de största problemen i sjukvården. Sedan kömiljarden togs bort under förra mandatperioden har väntetiderna skenat i nästan alla regioner. har drivit igenom återinförandet av en ny och uppdaterad kömiljard som premierar tillgänglighet i hela vårdkedjan. Men för att kapa vårdköerna krävs mer. En av de viktigaste reformerna handlar om att öka patientens möjlighet att få välja vård på en klinik med kortare kö än på den av den regionen på förhand anvisade kliniken. Den patientlag som den f.d. alliansregeringen införde var ett första steg för att öka patientens delaktighet. Patientlagen behöver dock fortsatt skärpas och tydliggöras för att ytterligare korta köerna. I den nya lagen behöver patientens rätt att välja slutenvård – som till exempel en operation – på valfri klinik i hela landet slås fast. På så sätt kan fler vårdgivare konkurrera om att erbjuda tillgänglig och kvalitativ vård. I ett sådant system utgår makten från patienten och de behandlade patienterna styr då utvecklingen i riktning mot de verksamheter som kortar köerna mest. En stärkt patientlag möjliggör för betydligt större tillgänglighet när patienten kan nyttja kapacitet som finns i andra regioner än bara den egna. Förbättrad information om väntetider inför behandling För att patienten genom att nyttja sin patientmakt ska få verklig möjlighet att påverka köerna och kunna fatta välgrundade beslut om vart remissen ska skickas krävs det att patienten får information om det aktuella väntetidsläget på de kliniker som erbjuder den behandling patienten väntar på. Patienterna måste därför ha en tydlig rättighet att vid remitteringstillfället få information om den klinik där väntetiderna är kortast – både i hemregionen och i andra delar av landet. Som ett led i detta vill vi införa en rättighet i hälso- och sjukvårdslagen som innebär att patienten vid remittering får information om det aktuella väntetidsläget på landets alla kliniker och därefter själv kan välja var remissen ska skickas. Att sjukvården blir skyldig att informera om patienternas rättigheter är en del i att skapa ett mer jämlikt förhållande och stärka patientinflytandet. En nationell informationsportal för stärkt patientmakt Det finns politiska krafter som ser offentliga monopol eller ändrat huvudmannaskap som lösningar på de flesta av vårdens problem. Vissa vill förbjuda de privata alternativ som är förutsättningen för valfrihet och som utvecklar vården. Andra vill göra en gigantisk omorganisation där ansvaret för vården flyttas från regionerna till staten. Men ju mer makt och beslutsfattande som flyttas från människor och medarbetare, ju mer döv blir vården för patienternas behov. Att människor, företag, kommuner, regioner och ideella utförare lokalt och regionalt har frihet att testa egna och nya idéer skapar vad som kallas för institutionell konkurrens. Goda exempel och lösningar kan sprida sig som ringar på vattnet. Patienter måste få mer valfrihet och inflytande, och medarbetare måste få större möjligheter att vara med och utveckla vården. Det är nyckeln till en tryggare vård som finns närmare människor. En viktig del i att förbättra vårdkvaliteten och sjukvårdens prestation är att ge patienter möjligheten att granska och jämföra olika vårdgivares resultat när olika aktörer konkurrerar om att erbjuda den bästa formen av vård. Sjukvården samlar in stora mängder data om kvalitetsmått, väntetider och patientnöjdhet, bland mycket annat. Det är viktigt att medarbetare kan ägna sig åt att ge vård snarare än föra ännu mer statistik. Men det som redan samlas löpande kan användas bättre. bör likt och samla lättillgänglig information om kvalitet och väntetider på en nationell portal (). Informationen kan sedan enkelt användas av aktörer som vill få en bild av hur kvaliteten förändrats eller patienter som vill göra bättre val. Digitala alternativ för en närmare vård Den digitala utvecklingen ger helt nya möjligheter att göra hälso- och sjukvård samt omsorg mer tillgänglig, effektiv och säker för patienterna. Det gäller allt från information, kommunikation, insamling av patientdata för säkrare diagnoser, behandlingar av olika slag samt förebyggande egenvård. Med möjligheten att koppla upp hemmen och patienten till specialistsjukvård och primärvård med kameror, bildskärmar, mikrofoner och högtalare, kan en allt större del av hälso- och sjukvården samt omsorgen utföras i hemmet. Detta kommer minska trycket på akutsjukvården och frigöra vårdplatser. E‑hälsa och välfärdsteknik ger också nya möjligheter att erbjuda en likvärdig vård och omsorg i hela landet. Nätbaserade vårdtjänster är på stor framväxt och allt fler patienter efterfrågar möjligheten att kontakta sin läkare genom sin telefon eller dator. Digital vård är ett sätt att avlasta den övriga vården och behöver få bättre förutsättningar att utvecklas. Vi vill därför införa en rätt för patienter att söka sin vård genom digitala vårdkontakter i hela landet. Att garantera patientens rätt att kontakta vården digitalt gör att sjukvården kommer närmare människor. Det är betydelsefullt inte minst för den som bor i glesbygd och har långt till närmaste vårdcentral. Det kan både handla om planerade vårdbesök hos läkaren på vårdcentralen som sker genom videosamtal och uppföljning av provresultat eller förnyelser av recept. Möjligheten att få möta vården digitalt, enkelt och patientsäkert måste finnas i hela landet. Vi vill därför se en kraftig ambitionshöjning från regeringen i frågan om den digitala vården. Varje patient måste garanteras rätten att få ta kontakt och kunna genomföra enklare digitala besök hos sin vårdcentral. Nationell lösning för digitala vårdtjänster De digitala vårdtjänsterna har blivit en naturlig del i många människors vårdsökande. Att digitala möjligheter finns att nyttja ger fler människor möjlighet att söka vård och ökar tillgängligheten till vården i hela landet. De nya vårdlösningarna avlastar också den fysiska vården, sparar tid och administration. bygger ersättningarna till de digitala vårdföretagen på ett förlegat system där företagen fakturerar regionerna för patientbesök enligt en prislista. Systemet omöjliggör även de digitala vårdföretagens möjlighet att ta ansvar för patientens hela resa genom vården, med prover, uppföljning och kontinuerligt relationsbyggande. För att möjliggöra en innovativ vård där de digitala vårdtjänsterna blir en större del av patientens hälsobyggande måste förhållningssättet till de digitala vårdföretagen förändras. Den digitala vården är här för att stanna och de många nya vårdmöjligheter som skapas av innovativa vårdföretag måste nyttjas bättre av det offentliga. Då kan inte ersättningen och finansieringslösningen bygga på förlegade system. Vi anser att det är angeläget att se över möjligheterna att hitta en nationell lösning för att säkra samtliga patienters tillgänglighet till den digitala vården, och se över sätt att göra de digitala vårdföretagen till en del av det grundläggande vårdutbudet. Alla patienter som söker vård ska kunna söka vården digitalt, på lika villkor, i hela landet, men också få möjlighet att själv välja vilken digital aktör de vill söka vården hos. Det är därför viktigt att den nationella lösningen tar hänsyn till en bevarad valfrihet och vårdföretagens möjlighet att fortsätta verka för att forma nya vårdlösningar. Tydligare gränsdragning mellan sjukvård och tandvård Det finns en gråzon mellan tandvård och sjukvård, där ansvarsområdena är otydliga i lagstiftningen och regionernas tolkningar av gällande förordningar ger upphov till ojämlik vård för människor med störst tandvårdsbehov. Vissa får behandling via sjukvårdstaxan medan andra med samma symptom får stå för kostnaden själv. Dessa skillnader uppstår när regioner, verksamheter och i sista hand enskilda läkare tolkar regelverket på olika sätt. Resultatet blir att människor faller i gråzonen, mellan hälso- och sjukvården, den landstingsfinansierade tandvården och den egenfinansierade vuxentandvården och behandlas olika baserat på region och bostadsort. Hälso- och sjukvården riskerar att i dessa fall bli ojämlik, varför det är viktigt att finna gemensamma riktlinjer och tydliga gränsdragningar. vill därför se en översyn av gränsdragningsproblem med sjukdom i munhålan som anses gå på tandvårdsförsäkringen i stället för högkostnadsskyddet i syfte att skapa en mer jämlik tillgång till det grundläggande hälso- och sjukvårdsbehovet. Snabbare validering av läkare utbildade utanför EU Människors arbete och egenförsörjning möjliggör en stark välfärd. Många personer som kommer till har någon form av vårdutbildning. förväntas behovet av personal att öka inom svensk hälso- och sjukvård. En snabb valideringsprocess för personer från tredje land kan göra det enklare för regioner, kommuner och företag att möta arbetskraftsbristen. En rad åtgärder har vidtagits för att möjliggöra en snabb validering av vårdutbildad personal från länder utanför EU/EES. Bland annat har utlandsutbildade läkare möjlighet att arbeta som läkarassistenter de väntar på svensk legitimation. Utlandsutbildade läkare har också möjlighet att få klinisk kompetens bedömd av kollegor under provtjänstgöringen. Det finns dock fortfarande behov av att se över möjligheten att ytterligare främja en snabb och smidig validering av utlandsutbildad personal, inte minst i välfärden där arbetskraftsbristen väntas bli allt större. vill se ytterligare stärkta åtgärder för att få vårdutbildad personal etablerad på svensk arbetsmarknad. Organdonation är en fråga som handlar om att rädda liv. Trots att svenskarna generellt är positivt inställda till organdonationer sker betydligt färre donationer än vad som hade varit möjligt, vilket är ett stort problem. har ställt sig positiva till ett förslag om att se över möjligheten att införa en lag där alla som inte aktivt nekar automatiskt blir en organdonator efter sin död. Den statliga utredning om donations- och transplantationsfrågor som presenterades 2015 påpekade dock att ett sådant förslag kan stå i strid med grundlagen. Till dess att ett förslag som är förenligt med grundlagen presenterats anser vi att det är viktigt att fortsätta arbeta för att öka informationen till allmänheten om donation och möjligheterna att gå med i donationsregistret. Regeringen bör även vidta åtgärder som främjar medicinska insatser som kan resultera i att fler blir organdonatorer. Att embryodonation nu har blivit tillåtet i och att regelverket för hantering av befruktade ägg har moderniserats är positivt. De bestämmelser som har införts har dock brister. Bland annat innebär regelverket att ett befruktat ägg som blivit över efter ett pars eller en ensamstående kvinnas befruktning utanför kroppen enbart ska få användas om paret eller kvinnan är förälder till minst ett barn . Det finns ingen anledning att begränsa ett pars eller en kvinnas beslut på detta sätt och därför anser vi att det ska räcka med att det finns ett skriftligt samtycke från donatorerna för att befruktade överblivna ägg ska få användas i ett senare skede. Förvaring av befruktade ägg får ett befruktat ägg förvaras fryst i högst i stället för fem. Enligt de nya bestämmelserna kan en förlängd förvaring medges om det finns synnerliga skäl. Liksom anser vi dock inte att det ska krävas synnerliga skäl för att myndigheten ska tillåta en förvaring i längre än , vi anser att det ska vara tillräckligt med särskilda skäl för att bevilja en sådan förlängd förvaring. Många par lider av ofrivillig barnlöshet. I synnerhet blir detta påtagligt i de fall kvinnor och inte haft möjlighet att bära egna barn. Det kan handla om kvinnor som har fötts utan livmoder, om kvinnor vars kroppar vid upprepade försök har stött bort eller där cancer har gjort en graviditet omöjlig. Kvinnor som söker sig ut i omvärlden för att kunna få barn via altruistiskt surrogatmoderskap har blivit allt fler. tillkom omkring 100 svenska barn genom surrogat i utlandet vilket gör fenomenet lika vanligt som adoptioner. Trots detta förhindrar den svenska lagen flera par från att göra detsamma i . (Smer) har tagit ställning för att surrogatmoderskap kan vara en etiskt godtagbar metod under särskilda förutsättningar, där de föreslår en lämplighetsprövning i varje enskilt fall. Detta ska även vara en metod för att förhindra påtryckningar och tvång. ACOG, en av världens främsta organisationer för gynekologer och förlossningsläkare i , konstaterar även de att reglerat surrogatmoderskap fungerar väl. Erfarenheterna runt om i världen visar att kvinnor är fullt kapabla till att fatta välgrundade beslut över sina egna kroppar när altruistiskt surrogatmoderskap tillåtits. På samma sätt som en kvinna kan donera en livmoder till en annan, borde även en kvinna ha möjlighet att fatta beslutet att bära en annan kvinnas barn, men behålla livmodern i sin egen kropp. Den svenska lagen behöver därför ändras för att möjliggöra altruistiskt surrogatmoderskap.