mot · H7022677 · 2019-10-03 00:00:00 — Fler företag och stärkt konkurrenskraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska reformera skattesystemet med syfte att stärka tillväxtförutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera samt stärka och det regelförenklande arbetet i samt vid myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska prioritera arbetet med regelförenklingar för företag samt kontinuerligt redovisa för hur arbetet fortlöper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta företagens kontakt med myndigheter genom att utveckla konceptet ”En dörr in” samt att tidsgränser för handläggningstider bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa kommuners avgiftsuttag för icke genomförd tillsyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är angeläget att regeringen återkommer med reformer av regelverket för personaloptioner så att det får avsedd effekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell studie- och karriärsrådgivning ska inrättas för att underlätta rörlighet och matchning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för investeringsbolag att etablera sig i genom att införa en investeringsmodell med associationsrättsliga fonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera och vid behov förändra reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hela företrädaransvaret för att göra det mer proportionerligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att renodla och effektutvärdera systemen för företagsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kvalitetslyft bör genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av Ung Företagsamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja nyanlända kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera EU:s upphovsrättslagstiftning och avskaffa länkskatt och uppladdningsfilter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över villkoren för åklagare när det gäller att väcka straffrättsligt åtal för patentintrång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tider och kostnader i civilrättsliga mål om patent för att hålla nere processkostnader och därmed stärka den enskilda rättighetsinnehavaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lärarundantaget i syfte att ge universitet och högskolor en tydligare roll i att stötta forskare och uppfinnare i deras arbete med att starta företag och nyttiggöra forskningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, landsting/regioner, kommuner och företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta en aktiv roll för att se till att EU både stöder WTO och driver på för en modernisering av organisationen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som förstärker äganderätten i gruvnäringen och ger en rimlig avkastning till markägaren, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över markägarens rättigheter som fordringsägare när det gäller dennes del av mineralersättningen vid en konkurs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och återkomma med konkreta åtgärder för att förkorta handläggningstiderna och förenkla tillståndsprocesserna i gruv- och mineralnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om en myndighet bör få det samlade statliga ansvaret inom besöksnäring och turism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för en nationell livsvetenskapsstrategi (life science) verka för en utvecklad forskningssamverkan mellan livsvetenskap och akademi, en snabbare introduktion av innovativa behandlingsmetoder i sjukvården och ett bättre investeringsklimat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en bred utredning för att stärka äganderätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja de statliga bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag eller är strategiskt och säkerhetspolitiskt viktiga av andra skäl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten i sin roll som ägare ska verka för att statliga bolag ska vara ett föredöme vad gäller social och miljömässig hållbarhet och tillhandahålla hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative) och tillkännager detta för regeringen. har på många sätt bra villkor för företagande och har haft en konkurrenskraft i internationell toppklass. Våra framgångar bottnar i bra grundläggande villkor såsom väl fungerande institutioner, förhållandevis enkla regelverk och en välutbildad befolkning. Till det ska läggas att i efterdyningarna av 90-talskrisen beslutade om viktiga reformer kring budgetregelverk och pensioner som gett en ordnad ekonomi. Därtill har tagit viktiga steg på områden som forskning, skatter och transporter som gjort till ett bättre land att investera, producera och anställa i. relativa försprång utmanas dock i takt med att fler länder utvecklas allt snabbare. Exempelvis finner man i undersökningar från och att tappar mark. Bland annat utpekas ett alltför högt skattetryck, skattekrångel, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och brister i utbildningssystemet som problemområden för svensk konkurrenskraft. Det finns även andra tecken på att utvecklingen går åt fel håll. Till exempel har nyföretagandet i minskat och är det lägsta . Vi kan därför inte slå oss till ro, utan behöver fortsätta utveckla villkoren för företagande och tillväxt. Det måste bli enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . Entreprenörer ska ha förutsättningar att vilja och våga satsa på sina idéer. Arbetet med att genomföra regelförbättringar ska prioriteras, både här hemma och på EU-nivå. För att ta vara på den nya teknikens möjligheter och utveckla internationella konkurrenskraft behövs en sammanhållen och offensiv digitaliseringspolitik. Tillgången till välfungerande transporter och infrastruktur är en förutsättning för både företagande och tillväxt – det gäller särskilt för ett glest befolkat land med stora avstånd som . Skatter ska inte sätta käppar i hjulet för företag som vill växa. Ska vi klara välfärdens utmaningar på behöver villkoren för företagens investeringar förbättras och skatterna på arbete minska. Skattesystemet ska belöna ansträngning, minimera särbehandling och kryphål samt uppfattas som legitimt. Fler investeringar ska hamna i . Istället för att genomföra nödvändiga strukturreformer har den rödgröna regeringen genomfört kraftiga skattehöjningar på jobb och jobbskapande. Företag har drivits att lämna landet. Regeringens passivitet vad gäller arbetsutbudsfrämjande åtgärder, utbildningspolitiken och bostadspolitiken är oroande i ett läge då företagens behov av kvalificerad arbetskraft kommer att fortsätta att växa både på kort och på lång sikt. Därtill har den rödgröna regeringen äventyrat flygtransporter, varit splittrad i handelspolitiken, och tryckt undan entreprenörer inom välfärden samt tagit steg som äventyrar ordning och reda i de offentliga finanserna. Ett skattesystem som främjar företagande och entreprenörskap Ska kunna fortsätta att vara ett rikt välfärdsland måste tillväxtförutsättningarna stärkas. Att är bland de utvecklade länder som har lägst tillväxt per capita just nu och att den historiskt låga tillväxten per capita ser ut att bestå är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Det kräver en bred palett av åtgärder men skattefrågorna är centrala. behöver en ny skattereform som stärker tillväxten. Skattereform som stärker tillväxten En skattereform bör sjösättas med målet att bland annat förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste vara goda. Fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Det svenska ägandet ska värnas och stärkas, eftersom nyare forskning allt tydligare visar att det spelar roll vem som äger företagen och var dessa ägare hör hemma. Vi behöver också mindre av särlösningar och ett enklare skattesystem. Skattereformen bör också underlätta för ökad tillgång till bostäder. Problemen på bostadsmarknaden och bristen på bostäder beror inte i huvudsak på skattesystemet men skatterna utgör en del av lösningen. Ett stort hinder, särskilt för småföretag, är regelkrångel och byråkrati. Tungrodd byråkrati utgör en stor kostnad och försvårar för företag att både starta och växa. Under regeringsåren –2014 sänktes företagens administrativa kostnader med och det genomfördes närmare 500 förenklingar. Under den senaste mandatperioden har utvecklingen gått åt fel håll. Enligt undersökningar av har andelen företagare som anser att det blivit krångligare att följa statliga regler ökat från /april 2018. För att regelförenklingsarbetet ska gå framåt behöver en sammanhållen handlingsplan med tydliga mål. Hur detta fortlöper bör regelbundet redovisas av regeringen för . En stor del av de regler som berör företag genomförs och tillämpas av myndigheter. Därför bör regleringsbrev och instruktioner innehålla uttryckliga direktiv och uppdrag till myndigheterna att arbeta med regelförenkling. Myndigheter bör få i uppdrag att i sin verksamhet och vid normgivning beakta åtgärdernas påverkan på svenskt näringslivs konkurrenskraft. Stärk regelrådets mandat och kvaliteten på konsekvensutredningarna har i uppdrag att granska förslag till nya regler och tillhörande konsekvensutredningar utifrån reglers effekter för företag. godkändes av de konsekvensutredningar som granskat. Det är undermåligt. utvärderingar måste tas på allvar. är en del av . Denna organisatoriska lösning bör utvärderas. Fram till dess måste få tillräckliga, oberoende och egna resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Dessutom bör mandat breddas så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivning för företag, inte enbart företagens administrativa kostnader. Enligt regelrådets rapport bör utveckla och marknadsföra sina insatser inom stöd och utbildning i konsekvensutredningsarbetet Vi vill uppdra åt att intensifiera utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna för att upprätta konsekvensutredningar som håller god kvalitet. Vi vill dessutom att regeringen stärker styrningen av kommittéer och annat utredningsarbete för bättre konsekvensutredningar. Avskaffa gold plating vid implementering av EU-rätt Hur EU-regler implementeras får direkta följder på konkurrenskraft gentemot våra europeiska grannar. Ofta inför regler på ett så långtgående sätt som möjligt, s.k. gold plating, vilket kan få som effekt att regelbördan för företag ökar onödigt mycket. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. En utgångspunkt bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i den nationella lagstiftningen. Avsteg från direktivens miniminivåer motiveras alltid inför implementering av direktiv. Det är av stor vikt att regeringen vidtar lämpliga åtgärder i enlighet med tillkännagivande. Det bör också införas krav på tydligare redovisning i konsekvensutredningar i samband med genomförande av EU-lagstiftning. Konsekvensutredningarna ska innehålla en beskrivning av det för företagen minst ingripande sättet att genomföra rättsakten. I de fall miniminivån överskrids ska konsekvensutredningen innehålla en motivering till varför, en beskrivning av vilka genomförandeåtgärder som föreslås och en bedömning av vilka effekter detta får för företag. bör även ges i uppgift att granska och ge råd om implementeringen av europeisk lag i , enligt dansk modell. ”En dörr in” till myndighetssverige Kontakten med myndigheter bör också underlättas för företagen. lämnar svenska företag in totalt cirka 90 miljoner blanketter till 70 olika myndigheter. Reformen ”en dörr in”, en plattform där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats och dessa uppgifter därefter slussas till aktuell myndighet, behöver utvecklas vidare. Konceptet ”en dörr in” bör också gälla för andra myndighetskontakter, till exempel inom företagsrådgivning och företagsstöd, liksom möjligheten att dela information mellan kommuner, exempelvis angående genomförda utbildningar vid alkoholtillståndsansökningar. Inom ramen för detta reformarbete bör länsstyrelserna få i uppdrag att säkerställa enhetlig rättstillämpning i hela landet genom exempelvis rättsliga styrdokument och fortsatt koncentration av uppgifter. Dessutom behövs krav på att myndigheter och kommuner sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider av olika ärenden. Företagare måste kunna garanteras en rimlig handläggningstid av myndigheter och bli informerade om hur lång denna är. Tillsyn som inte utförs Det är inte ovanligt att kommuner fakturerar företag för tillsynsavgifter men sedan inte genomför själva tillsynen. En genomförd tillsyn kan vara en kvalitetsstämpel på verksamheten om utfallet är gott. Därför upplever många företag det som orimligt om tillsynen inte utförs. Går det inte att i dialog med kommunerna få till en ändring är vi beredda att gå vidare och titta på möjligheten för lagstiftning som inte tillåter att ta ut avgifter för tillsyn som inte utförs. Kompetensförsörjningen är en av de viktigaste frågorna för svenska företag och avgörande för svensk konkurrenskraft och tillväxt. är det svårare än på mycket länge att hitta rätt kompetens. Enligt ligger andelen privata arbetsgivare som upplevt brist på arbetskraft i samband med rekryteringar på den högsta nivå som uppmätts . Tillgång till rätt kompetens är också enligt det största tillväxthindret för företagen. Mer än vart fjärde företag ser detta som ett stort tillväxthinder och bland större småföretag och medelstora företag är andelen ännu större – närmare hälften. För att förbättra kompetensförsörjningen behövs en rad olika reformer: kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad behöver förstärkas, bostadsmarknaden behöver fungera bättre så att människor kan flytta till jobben och det måste också bli mer lönsamt att arbeta. Vi behöver också bli bättre på att attrahera talanger från andra länder. Allt fler företag ser sig omkring i världen efter just den specifika spetskompetens som krävs för att företaget ska kunna växa. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte att vara möjligt att all nödvändig kompetens ska utbildas i . Därför behövs arbetskraftsinvandring. har regler för arbetskraftsinvandring som är liberala med internationella mått mätt. Men finns stor förbättringspotential. Det tar alltför att få en ansökan om arbetstillstånd behandlad och mindre fel kan leda till att eftertraktad arbetskraft utvisas ur . Detta drabbar inte bara den enskilde mycket negativt utan försämrar också förutsättningar som tillväxtnation. vill korta handläggningstiderna och sätta stopp för kompetensutvisningarna. Byråkratiska misstag ska inte tvinga den som arbetar och försörjer sig ut ur landet. Dessutom vill vi införa talangvisum för att underlätta för personer med särskild utbildning eller expertis att söka jobb i . Även de nya reglerna för uppehållstillstånd och arbetstillstånd för utomeuropeiska studenter, forskare och deras medföljande bör utvärderas. Om det behövs bör ytterligare åtgärder övervägas för att fler ska utnyttja möjligheten att stanna och arbeta i . För att stärka kompetensförsörjningen via arbetskraftsinvandring krävs att är ett attraktivt land för högutbildade personer att flytta till. Att har världens högsta marginalskatter på höga inkomster blir då ett problem. vill sänka skatterna på arbete generellt, men för att kunna gå snabbt fram vill vi också se över möjligheten att göra expertskatten mer konkurrenskraftig och mer i linje med andra teknologiskt avancerade länder såsom till exempel . Nytt regelverk för personaloptioner För att stärka svenska företags kompetensförsörjning behövs även ett nytt regelverk för kvalificerade personaloptioner. har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, inte ens när den långsiktiga potentialen är stor. Nuvarande regelverk fungerar inte tillfredsställande och behöver ses över. vill också utreda hur reglerna för personaloptioner kan göras mer generösa och omfatta större bolag med beaktande av och risken för skatteläckage. Skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda Både företagen och det offentliga måste skapa bra vägar till omställning i arbetslivet – och arbetstagare måste vänja sig vid tanken på att byta yrke och vara villiga att ställa om. För att stimulera omställning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet behöver staten också leva upp till sin del av samhällskontraktet genom att underlätta för såväl arbetsgivare som individer att investera i utbildning. Det behövs lösningar som gör det mindre kostnadskrävande för arbetsgivare att investera i sina medarbetare. anser att man bör se över möjligheten att införa skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda. Ett sådant avdrag skulle innebära att arbetsgivaren kan få tillbaka en del av kostnaden för sina köp av externa kurser, genom att dra av motsvarande belopp från sitt skattekonto. Nationell studie- och karriärsrådgivning för att underlätta rörlighet och matchning Arbetstagares kunskap om arbetsmarknaden behöver öka. Och rörligheten mellan olika typer av yrken behöver underlättas. finns få möjligheter att få rådgivning om jobb och studier, framför allt för dem som har ett arbete. Studier visar också att även ungas utbildningsval i högre utsträckning behöver fattas utifrån arbetsmarknadens behov. Flera utredningar pekar på en bristande studie- och yrkesvägledning – såväl för den som ska välja till gymnasium som för den som ska välja till högskola. Så även för denna grupp behöver kunskapen kring arbetsmarknadens behov bli större. Bättre tillgång till kapital Tillgången på kapital är ofta avgörande för om ett företag ska kunna starta och växa. Genom att offentligt riskkapital i högre grad riktas om mot tidiga faser kan trösklarna för att starta företag minska. har därför drivit på för så kallade fond-i-fond-lösningar för det offentliga riskkapitalet och ser positivt på att regeringen genomfört förändringar i enlighet med detta. Mer behöver dock till för att stärka de privata möjligheterna att locka till sig kapital och kompetens. En sådan sak är införande av generösare regler för att erbjuda delägarskap, exempelvis i form av personaloptioner. Underlätta för investeringsbolag att etablera sig i har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från resten av världen och vi har en av de största riskkapitalsektorerna i världen, framförallt när det gäller it och life science. av kapitalet till svenska riskkapitalfonder är utländskt, vilket gör att fonderna ger svenska företag tillgång till kapital på ett sätt som annars inte hade varit möjligt. Det möjliggör för dem att växa och anställa. Det finns dock fortfarande mycket att göra och skulle i högre grad kunna utnyttja de konkurrensfördelar vi har. Bland annat är investeringarna i i genomsnitt mindre än i andra länder, vilket försvårar för företag att växa när de nått en viss storlek. förläggs vissa svenska fonder i andra länder. Det görs bland annat av legala skäl för att kunna få investeringar från vissa utländska investerare. För att möjliggöra att fler investeringsfonder förläggs i vill införa en modell med associationsrättsliga fonder i . Dessa investeringsbolag ska ha ett rörligt aktiekapital i enlighet med förslaget i SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. En välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . Gör till ledande flygplats En viktig faktor för lokalisering av huvudkontor, för kapitalflöden och för möjligheten att attrahera kompetens är internationell tillgänglighet. I när globala förädlingskedjor blir allt viktigare för tillväxten blir också möjligheten att delta i dessa förädlingskedjor allt viktigare för ett lands konkurrenskraft. Då blir det centralt att ha tillgång till internationella flygförbindelser. Ett sätt att stärka konkurrenskraft och vår möjlighet att attrahera investeringar är alltså att stärka och möjliggöra fler och tätare direktförbindelser till ekonomiska center i världen. För är i många fall viktigare än , men för övriga utgör den viktigaste hubben för att nå kunder, investerare och leverantörer i andra delar av världen. vill därför att ska bli ledande flygplats och kraftigt öka mängden passagerare som flyger till och från . Det ska ske genom ökad kapacitet, upprustade terminaler och förbättrad kollektivtrafik till och från flygplatsen. Dessutom behöver flygskatten avskaffas. Det svenska företagandet består nästan uteslutande av små och medelstora företag. Företag med upp till 250 anställda utgör av företagsstocken och företag upp till 50 anställda står för av det svenska näringslivet. Fyra av fem nya jobb skapas också i småföretag. Att förbättra villkoren för entreprenörer och småföretag är viktigt både för att fler företag ska kunna växa och för att jobben ska bli fler. Sänk kraven på aktiekapital Trösklarna för att starta företag måste sänkas. Dagens krav på aktiekapital kan verka hämmande. har gett regeringen i uppdrag att komma med ett lagförslag som bland annat innebär att kravet på aktiekapitalet halveras från dagens till , för att därigenom göra det lättare att starta nya företag. Lagstiftningen kring företagsrekonstruktion är viktig för att fler företag ska få en möjlighet till en andra chans.