mot · H7022831 · 2019-10-03 00:00:00 — Därför finns det anledning att av makrostabilitetsskäl motverka tillväxten av blankolån. Det är dessutom en märklig ordning att staten via ränteavdragen tar nästan en tredjedel av notan för sms-lån, kreditkortsskulder etc. vill därför ta bort ränteavdragen för blankolån. Det är bättre att kräva att bankerna lämnar kontrolluppgift för lån med respektive utan säkerhet och endast lån med säkerhet tas upp till beräkning av underskott av kapital (dvs endast lån med säkerhet ger ränteavdrag). Då drabbas inte bilar, båtar etc. och inte heller bolånen. Att ta bort ränteavdragen för blankolån skulle dock göra det ännu dyrare för unga att komma in på bostadsmarknaden givet dagens regleringar. Därför behöver det kombineras med ett höjt bolånetak. Bättre användande av bostadsbeståndet Det befintliga beståndet är vår största resurs men behöver utnyttjas mer effektivt. har vi en situation med alltför många regleringar och skattesystem som skapar inlåsningseffekter och motverkar rörligheten på bostadsmarknaden. Det handlar om allt ifrån reavinstskatt och uppskovstak till ränteavdrag, amorteringskrav, andrahandsuthyrning och hyressättningssystemet. Alla åtgärder som stimulerar och underlättar för människor att hyra ut sin bostad, eller del av bostaden, ger både stora och omedelbara positiva effekter på utbudet och bostadsmarknaden. I det hyrda beståndet beror den låga rörligheten framförallt på hyresregleringen. Nuvarande hyressättningssystem skapar inlåsningseffekter som leder till ett underskott av hyresrätter på marknaden vilket skapar långa köer och hindrar hyresrätten från att fylla den funktion på bostadsmarknaden som den borde. Hyresrätten ska möjliggöra boende för den som inte kan eller vill avsätta kapital. Detta är viktigt för att människor ska kunna flytta till jobb eller studier, och för att företag ska kunna växa och nyanställa. Det är viktigt att hyresgästens villkor och ställning värnas, men hyresrättens centrala funktion försvåras av de strikta regleringarna. En friare hyressättning som tar hänsyn till utbud och efterfrågan vid nyproduktion och vid nya kontrakt skulle möjliggöra fler byggstarter och stabilare finansiella villkor för hyresfastighetsägare. har tidtagare uttalat en ambition att verka för att uppnå en blocköverskridande överenskommelse och för en ansvarsfull infasning av ett nytt och mindre reglerat hyressättningssystem i hela beståndet. beslutades att införa fri hyressättning vid nybyggnation och att lägesfaktorn ska få ett större genomslag i hyressättningen. Att införa marknadshyror i nyproduktion är inte tillräckligt. Eftersom en sådan reform endast berör en procent av beståndet kommer missförhållandena på hyresmarknaden kvarstå . Dessutom kommer problemet att förvärras när de reglerade hyreslägenheterna blir ännu mer attraktiva då priset på nyproduktionen ökar. Benägenheten för insiders att försvara det befintliga systemet blir därmed ännu större. Reglerna för det befintliga beståndet behöver därför också reformeras. För att en omreglering av hyresmarknaden ska vara långsiktigt uthållig och få allmän acceptans behöver det finnas en bred blocköverskridande överenskommelse om inriktningen. I en sådan större, blocköverskridande bostadspolitisk reform anser att det är det nödvändigt att ersätta dagens reglerade system med mer traditionell prisbildning. Det betyder inte helt fri hyressättning, utan ett system där hyran sätts på marknaden men där den som hyr sin lägenhet också skyddas mot stora hyreshöjningar från till ett annat. En omfattande reform för hyressättningssystemet ska alltså tydligt värna hyresgästerna så att reformering av prisregleringar säkerställer att hyresgästen får trygga, förutsägbara och transparenta villkor för hyressättningen. En utmaning vid en övergång till ett fungerande system för hyressättning är att reformen skulle medföra en betydande förmögenhetsöverföring till fastighetsvärdarna när hyrorna i genomsnitt troligen blir högre. Det vore en icke önskvärd utveckling och skulle försvaga stödet för reformen. Istället bör utgångspunkten vara att hyresgästerna inte ska förlora på övergången. Det befintliga systemet bör därför fortsätta gälla för alla redan ingångna hyresavtal medan det nya systemet gäller för alla nya hyresavtal. Det ska dock vara möjligt för hyresgästen att mot ersättning byta till det nya systemet. Ersättningen sätts efter en överenskommelse mellan hyresgästen och hyresvärden, men eftersom hyresgästen kan välja att vara kvar i det reglerade systemet måste hyresvärden erbjuda en ersättning som är tillräckligt hög för att kompensera för en eventuellt högre hyra . Om inte gäller fortsatt den befintliga hyran som vanligt. Besittningsskyddet gäller som tidigare även efter att hyresgästen bytt till det nya systemet. En hyra under marknadsvärdet utgör ett värde för hyresgästen, ett värde som hyresgästen riskerar att förlora vid en flytt. Genom systemet ovan får hyresgästen behålla detta värde även när systemet görs om. Därmed förlorar ingen på reformen. Däremot kommer rörligheten att öka när hyresgästen kan realisera värdet av en låg hyra. Det innebär i sin tur ett ökat utbud av hyreslägenheter att handeln med svarta kontrakt, ofta med koppling till den organiserade brottsligheten, kommer att upphöra. Även det ägda beståndet kan användas mer effektivt. Det handlar bland annat om att minska kostnaderna för att flytta och anpassa sitt boende och att göra det mer lönsamt att under en hyra ut hela eller delar av sin bostad. För att åstadkomma detta har tidigare föreslagit bland annat höjningar i schablon-avdraget vid beskattning av uthyrning av bostad, åtgärder för att underlätta andrahands-uthyrning (ej bygglov för att anpassa bostaden för uthyrning, och för andrahandsuthyrning) samt att uppskovstaket ska tas bort permanent. Räntan på uppskovet bör tas bort vilket i kombination med ett borttaget tak på uppskov gör att hela reavinsten kan skjutas upp. Det skulle då innebära en återgång till situationen innan fastighetsskattens avskaffande 2008. De långa ledtiderna i planprocessen gör att byggprojekt blir dyrare än nödvändigt. tar det i genomsnitt sex till från idé till inflyttning, en tidsåtgång som behöver minska kraftigt. Nuvarande och tidigare regeringars regelförenklingar innebar endast marginella förbättringar, vilket gjorde att de fick liten effekt på bostadsbyggandet. Planering av markanvändning är nödvändig för att skapa förutsättningar för ett långsiktigt hållbart samhälle. Vid osäkerhet kring markens möjliga användningsområde eller byggnation ökar risken för investerare med prisuppgång och lägre investeringsvilja som följd. Den rättsosäkerhet som följer av dagens regler för planering och byggande är till nackdel för både stora byggherrar och enskilda fastighetsägare. har tidigare föreslagit ett omfattande paket för snabbare byggprocesser och ökad tillgång på mark. Vi vill bland annat förstärka översiktsplaneringen och begränsa detaljplanekravet, begränsa överklagandemöjligheterna, införa privat initiativrätt, reformera bullerreglerna och begränsa strandskyddet och reformera reglerna för riksintressen. Elektrifiering av – för klimatets skull vill få största möjliga klimatnytta för varje satsad krona som tillväxten värnas i hela landet. Klimathotet är globalt och åtgärder behöver därför vidtas såväl lokalt som internationellt. vill bland annat minska utsläppen genom ökad energiproduktion med mer av både kärnkraft och förnybart och underlätta för ökad elektrifiering av . För är det en självklarhet att ska vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Lika självklart är det att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande. En framgångsrik miljö- och klimatpolitik måste kombinera lägre utsläpp med ett ökat välstånd. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik kan växa fram. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. EU står för och för cirka en promille av de globala utsläppen. Även om EU nådde nettonollutsläpp så skulle det inte räcka för att stoppa klimatförändringarna. Nyckeln till ett framgångsrikt klimatarbete ligger i att ställa sig frågan hur vi i och EU kan göra vårt, som vi möjliggör för och driver på övriga världen att göra sitt. Det kanske viktigaste och EU kan bistå med i kampen mot klimatförändringarna är att visa att det går att sänka utsläppen som man har en stark tillväxt och ett högt välstånd. Ska vara ett föredöme har vi inte råd med dyr symbolpolitik eller åtgärder som hämmar tillväxten. De svenska växthusgasutsläppen kommer numera i huvudsak från transporter och basindustrin. De står vardera för en tredjedel av utsläpp. För att minska basindustrins utsläpp krävs betydande teknisk utveckling. Det kan exempelvis handla om att producera fossilfritt stål eller fossilfri betong. Stödet till investeringar i ny teknik ska därför öka. Sådana innovationer ger effekt både i och globalt. Genom att hjälpa länder med betydligt större klimatutmaningar än vår, får vi stor effekt för varje satsad krona. Vi vill därför att biståndet ska få tydligare klimatfokus och föreslår bland annat att det multilaterala biståndet med syfte att sänka utsläppen globalt bör fördubblas från dagens till . Ökningen ska ske genom en omfördelning av biståndsbudgeten. Miljöförstöring måste förhindras och bekämpas. Förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta för kommande generationer – är kärnan i den moderata miljöpolitiken. Vi ser exempelvis i hur döda havsbottnar breder ur sig, och övergödningen skapar stora problem. Läkemedelsrester skadar fisk och minskar den biologiska mångfalden. Mikroplaster sprids i våra hav. vill därför förstärka det regionala arbetet både i och och se kraftfullare åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan. Vi vill också arbeta för reningsteknik, för att avskilja läkemedelsrester, mikroplaster och andra gifter. Effektivare och utökad återvinning är bra för både ekonomin och miljön. Avfall ska i första hand förebyggas och minskas och därefter återanvändas eller återvinnas. Genom bland annat modern växtförädling och bättre datummärkning kan matsvinnet minska. behövs god hantering av det avfall som ändå uppstår, särskilt farligt avfall som kan göra stor skada . För att värna den biologiska mångfalden är äganderätten central. De värdefulla marker som undantas från bruk existerar ofta som en följd av ett långsiktigt och ansvarsfullt ägande. Äganderätten behöver stärkas. En viktig förklaring till att vi kommit så långt i vårt klimatarbete jämfört med andra länder är att vi har byggt ut kärnkraften. Kärnkraften har fortsatt stor potential att bidra till en effektiv och snabb omställning då den både är reglerbar, fossilfri och skalbar. Av FN:s klimatpanel framgår att kärnkraft är en viktig del av lösningen på klimatproblemen. Även internationella energiorganisationen har pekat på negativa konsekvenser för klimatet av nedlagd kärnkraft. anser att vi bör utveckla kärnkraften i stället för att avveckla den. Genom energiöverenskommelsen 2016 avskaffades effektskatten på kärnkraft och en överenskommelse innebar också att nybyggnation medgavs på de tio befintliga reaktorsplatserna. har åtta kärnkraftsreaktorer i drift som producerar ungefär en tredjedel av den el som vi använder. Befintlig kärnkraft är lönsam men det finns ingen som vill investera i ny kärnkraft i . Kärnkraftsmotståndare pekar också ut projekt i som har dragit ut och blivit kostsamma. har kärnkraften missgynnats genom subventioner till förnybara energikällor som lett till en kraftig utbyggnad av framförallt vindkraft. Det mål om förnybar elproduktion som sattes i samband med energiöverenskommelsen har också skapat osäkerhet om vilken roll kärnkraften ska ha i det svenska elsystemet . Det finns mycket som pekar på att kostnaderna för ny kärnkraft kan begränsas och att lönsamheten kan förbättras. Vi menar att kärnkraften, tillsammans med det förnybara, behövs i svensk energi- och klimatpolitik. Dess roll i energipolitiken behöver förtydligas som förutsättningarna för såväl befintlig som ny kärnkraft måste värnas. Export av svensk klimatneutral el är även ett effektivt sätt att hjälpa andra länder att öka sin energisäkerhet och sänka sina utsläpp. Det krävs därför investeringar i infrastruktur som möjliggör ökad överföring av el mellan länder. Med andra ord behöver medlemsländernas nationella elnät sammanlänkas i högre grad än . Steg behöver tas mot en fullt utvecklad energiunion. Elektrifiering – avgörande för klimatomställning konkurrenskraft och välfärd bygger på en trygg elförsörjning. Den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. Tillgång till el till konkurrenskraftiga priser är avgörande för svensk industri. Digitaliseringen av samhället förstärker elberoendet och gör samhället mer känsligt för störningar i elförsörjningen. är elektrifieringen en central del i vår klimatomställning. Tack vare en välutbyggd vatten- och kärnkraft är det svenska elsystemet till fossilfritt. Det är unikt i ett internationellt perspektiv. Motsvarande andel för EU är . Tillgången till fossilfri el är också central för att minska utsläpp av växthusgaser framöver. Det är en nyckel för att minska klimatavtrycket inom transportsektorn och industrin – två sektorer som står för en tredjedel vardera av utsläppen i . Med rätt politik kan elsystem också bidra till att minska andra länders utsläpp. På årsbasis har ett energiöverskott av el och exporterar mer el än landet importerar. Men för att klara elektrifieringen av samhället behöver elproduktionen öka öka. har till exempel beräknat att elbehovet ökar fram för att förverkliga de färdplanerna för fossilfrihet som presenterats inom en rad branscher. innebär förändringar i energimixen att leveranssäkerheten i elsystemet försvagas. Vi går från ett system där nästan all elproduktion sker centralt i stora kraftverk, till ett system där stor- och småskaliga lösningar ska samsas och där allt mer variabel kraft från vind och sol måste kunna balanseras. Enligt kommer balansen mellan tillgång och efterfrågan på el att försämras så att elen inte räcker till under kalla vinterdagar. Den främsta orsaken till detta är att stängs respektive 2019. Nedläggningen av kärnkraft kommer enligt att leda till ett stort antal timmar med mycket höga elpriser och flertal timmar med svårigheter att överhuvudtaget få ihop effektbalansen. Det slår mot hushållen, mot svensk basindustri och mot långsiktig svensk konkurrenskraft. Eftersom flera av våra grannländer har ambitioner att bygga ut förnybar elproduktion som är väderberoende, framförallt vindkraft, kommer möjligheterna till import att vara begränsade eftersom väderförhållandena är likartade i närliggande länder. Den import som är möjlig, ofta kolkraft, riskerar också att öka våra klimatavtryck. För att möjliggöra en ökad elektrifiering behöver flera åtgärder vidtas för ett mer leveranssäkert elsystem. Energipolitiska mål ska omfatta alla fossilfria kraftslag Enligt energiöverenskommelsen är målet att svensk elproduktionen ska vara förnybar. Det står i konflikt med det andra befintliga målet, att inte stipulera ett stoppdatum för kärnkraften. I praktiken har målet skapat osäkerhet om kärnkraftens framtida roll i elsystemet och det har till och med tolkats bokstavligt av myndigheter som och som bygger sina prognoser utifrån detta. Det är också rimligt att kommersiella aktörer utgår från den mest strikta tolkningen när de gör överväganden kring investeringar. Målet om förnybart bör därför bytas mot ett mål om ett fossilfritt elsystem. Det skulle bli en viktig signal till marknaden att det finns politiskt stöd för kärnkraft långt efter 2040. Ett nytt energipolitiskt mål ska också ha en reell inverkan på energipolitiken och få genomslag när det gäller styrning av myndigheter men också nya initiativ vad gäller styrmedel. Inom EU har medlemsländerna enats om att förnybar energi ska stå för av energikonsumtionen . Målet ska utvärderas för att eventuellt förändras. I samband med att målet ses över vill att målet omformuleras, så att det handlar om ett mål för fossilfri energi och inte enbart förnybar energi. På samma sätt som förnybarhetsdirektivet innehåller hänvisningar till de förnybara energislag som får tillgodoräknas mot målet vill att definitionen breddas så att fossilfria energikällor inkluderas, med en uttrycklig hänvisning till kärnkraft. Ett 2030-mål för fossilfri energi måste då höjas rejält från nuvarande , eftersom det innefattar både förnybar energi och energi från kärnkraft. vill att 2030-målet ska vara att av energin ska komma från fossilfria källor. Jämna ut villkoren för fossilfria kraftslag i syfte att minska klimatutsläppen På dagens elmarknad får producenter betalt för den mängd el de levererarar. För att industri och konsumenter ska kunna få tillräckligt med el av god kvalitet behöver elsystemet också en rad stödtjänster. Flera av dessa stödtjänster finns inbyggda i baskraft som kärnkraftverk och vattenkraftverk. En kraftig tillväxt av förnybar och väderberoende elproduktion och ökad integrering av elmarknader har lett till en situation där det blivit riskabelt för kraftbolag att investera i baskraft. Det ökar risken för att det inte skall finnas tillräckligt med kapacitet för att hantera toppar i elförbrukning och för att elsystemet ska bli mindre stabilt. Marknadens utformning bör därför ses över så att bättre ekonomiska incitament ges för att tillhandahålla stödtjänster. Planerbara kraftslag som kärnkraft skulle då få ersättning för den viktiga funktion de har i elsystemet. Att leveranssäkerhet premieras är normalt på många marknader och utgör inte någon subvention och innebär inte att marknadsmekanismerna sätts ur spel. Säkerställ en tillräcklig överföringskapacitet Ett leveranssäkert elsystem kräver också tillräcklig överföringskapacitet i elnäten. har utmaningar både i stamnäten och lokala och regionala nät. Lokalnäten påverkas i stor utsträckning av urbaniseringen och växande städer. Överföringen från stamnätet till de lokala näten slår i taket i många städer, vilket förhindrar ytterligare anslutningar. I stamnäten finns flaskhalsar som inte möjliggör effektiv överföring av el från de delar av landet där elen produceras (främst i norr) till de delar där den största konsumtionen sker (i söder). Utbyggnad av elnäten pågår, men skulle behöva ske betydligt snabbare för att anpassa sig till dagens och morgondagens behov. En viktig förklaring är att ledtiderna i tillståndsprocessen för att bygga elnät är långa (upp till ). Tillståndsprocesserna för att bygga nya elnät behöver förenklas betydligt jämfört med . Ett sätt att motverka flaskhalsar som kan uppstå är att se över hur priset bättre kan avspegla knapphet i överföring, en form av ”trängselskatt” i elnätet. En ytterligare kompletterande åtgärd skulle kunna vara att ge region- och lokalnät en utvidgad roll för att säkerställa tillräcklig effekt lokalt. Till exempel genom att skapa incitament för samverkan med fjärrvärmesystem med kraftvärme och styrmekanismer som gör det möjlighet att använda förbrukningsflexibilitet, lager och produktionsanläggningar för att kunna använda näten mer effektivt. Energiforskningsresurser ska gå till alla fossilfria energikällor En stark forskningskompetens inom kärnkraftsområdet är viktig både för att bygga ny kärnkraft och för att hantera befintliga reaktorer, till exempel att förlänga livstiden hos befintliga reaktorer och avveckla dem på ett ansvarsfullt sätt. Av de som avsätter till forskning går noll kronor till kärnkraft. Det vill ändra på. Även inom EU:s budget bör anslagen till kärnkraftsforskning öka genom att mer medel avsätts till Euratoms forsknings- och utbildningsprogram. En färdplan mot fjärde generationens kärnkraft Fjärde generationens kärnkraft finns än så länge bara på ritbordet, men det finns planer på att bygga flera reaktorer . Eftersom den nya tekniken använder bränslet 100 gånger mer effektivt och kan också återanvända kärnbränsle. Det avfall som återstår är oskadligt . bör vara drivande i att utveckla denna nya teknik som skulle möjliggöra utbyggnad av kärnkraften och att ersätta fossil elproduktion. Ge ett utökat ansvar för leveranssäkerhet har ett övergripande ansvar för att upprätthålla den kortsiktiga balansen mellan produktion och förbrukning av el. I övrigt finns ingen utpekad aktör som säkerställer att elsystemet tillhandahåller tillräckligt med el av god kvalitet. Tanken är att marknaden ska lösa det. I takt med att de offentliga ingreppen på elmarknaden blir allt större ökar risken för obalanser. Ett sätt att förtydliga vilka åtgärder som behöver vidtas för att systemet ska fortsätta att vara robust är att ge ett utökat ansvar för leveranssäkerheten. () har föreslagit att skulle få i uppdrag att ta fram övergripande prognoser för den långsiktiga energi- och effektbalansen, behov av systemtjänster och för överföringskapacitet även på regional- och lokal nivå samt att föreslå nödvändiga åtgärder. På så sätt skapas ett underlag för planering av elnätets utveckling och utbyggnad av produktionskapacitet. För att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn behöver vi skynda på utvecklingen mot mer koldioxidfria transporter. I detta arbete kommer eldrivna transporter ha en stor och viktig roll att spela. Antalet laddbara fordon på de svenska vägarna ökar kraftigt. fanns cirka 70 000 laddbara fordon i trafik i och vissa prognoser tyder på att vi kommer ha omkring hela 2,5 miljoner laddbara fordon 2030. Detta ställer krav på en fortsatt utbyggnad av laddinfrastruktur, en pålitlig energiförsörjning och en tillräcklig överföringskapacitet i näten. Ett exempel på hur elektrifieringen även påverkar andra trafikslag exemplifieras av att har satt upp ett mål om att alla inrikes flygningar ska ske med elflygplan . Även om tekniken inte finns redo på marknaden illustrerar det att vi står inför ett enormt teknikskifte inom transportsektorn de närmaste decennierna. Fortsatt satsning på teknikneutralt stöd till laddinfrastruktur För att bidra till omställningen av transportsektorn och främja att fler väljer och vågar investera i laddbara, miljövänligare fordon behöver staten ta ett ansvar för utbyggnaden av laddinfrastruktur. vill därför se ett teknikneutralt stöd till infrastruktur för koldioxidfria transporter som inte kan använda sig av traditionell infrastruktur för bensin- och dieseltankning. Stödet bör inte begränsas till enbart batteridrivna fordon utan även exempelvis laddinfrastruktur för bränslecellsdrivna fordon ska kunna få stöd. Minska skillnaden i energiskatt mellan olika fordonstyper som drivs på el. finns det nedsättningar av energiskatten för vissa typer av elanvändning men inte för annan, liknande användning. Exempelvis har spårbunden trafik som drivs på el nedsatt elskatt, medan eldrivna fordon som inte är spårbunden, såsom elbussar och ellastbilar, inte har det. På samma sätt har större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten lägre skatt på . Dessa skillnader bör tas bort genom att elbussar och ellastbilar liksom batteridrivna fartyg och elhybrider också ges lägre skatt. En nationell strategi för elektrifiering av vägnätet i Genom att öka andelen elektrifierade transporter på redan befintlig väginfrastruktur kan vi minska utsläppen på ett kostnadseffektivt sätt. I stora delar av landet saknas alternativ till vägen för både gods- och persontransport. Vägen erbjuder även en flexibilitet som många andra transportslag saknar. En strategi för elektrifiering av vägnätet kopplar framförallt allt till att laddinfrastruktur måste byggas ut på ett systematiskt och kostnadseffektivt sätt. Ett annat exempel på hur befintlig väginfrastruktur kan användas effektivare och miljövänligare är försöken med att elektrifiera de tunga vägtransporterna. Just nu sker tester med två olika tekniker i .