mot · H702752 · 2019-09-30 00:00:00 — En opinionsundersökning gjord av visar dessutom att av palestinierna ser den palestinska myndigheten som korrupt. Vid sidan av den omfattande korruptionen har den palestinska myndigheten också enorma problem med mänskliga rättigheter. har den och Hamas eskalerat förtrycket av yttrandefriheten och fortsätter tortera sin egen befolkning med straffrihet. Kvinnor utsätts för diskriminering och våld, och i fortsätter Hamas så kallade domstolar att mäta ut dödsstraff och genomföra offentliga avrättningar. Myndigheten deltar också mycket aktivt i spridandet av antisemitiska konspirationsteorier och hat mot judar. Myndighetens skolmaterial glorifierar våld och martyrskap och uppmanar barn att bokstavligen offra sina liv i religionens namn, vilket lett till att beslutat att frysa en del av sitt bistånd. Även har fattat liknande beslut. Trotts allt detta fortsätter genomföra utbetalningar. Det svenska biståndet till den palestinska myndigheten uppgår enligt oberoende bedömare till vilket inkluderar både bilateralt, humanitärt och stöd till civilsamhällesorganisationer. är mycket skeptiska till att inom det bilaterala stödet betaldes ut till projekt inom konst, dans, cirkus och media . Vi ställer oss också frågande till om Sida klarar att följa upp det individuella projektbaserade stödet till 76 olika civilsamhällesorganisationer. Med tanke på de enorma problemen med korruption bör även en viss tveksamhet till investeringen på för infrastruktur finnas. gav i bistånd till länder i och dess närområde. Mycket av stödet till och dess närområde går till projekt inom media, demokratiskt deltagande, offentlig administration, civilsamhällesorganisationer men även investeringar i infrastruktur och bankväsendet. Bara stödet till projekt i uppgick till drygt 71 miljoner och syftar bland annat till att stärka mänskliga rättigheter och förhindra barnäktenskap. står bakom syftet men anser att metoden som sådan är mycket tveksam. Länderna i och dess närområde är inte underutvecklade och det pågår, förutom flyktingsituationen i , inga allvarliga humanitära kriser. Att den regionala strategin dessutom uttalat har dessa länders EU-medlemskap som mål ser vi som mycket problematiskt. Unionen har ett antal medlemsstater som vid inträdet inte uppfyllde de formella kraven, vilket fått mycket allvarliga följder. Anslutningsstödet undergräver i praktiken Köpenhamnskriterierna eftersom länder som behöver stöd för att nå dem kliver in i unionen med enorma hjälpbehov från dag ett. Nyttan med att spendera för att förändra sociala attityder, exempelvis den mot barnäktenskap i , bör ifrågasättas. Att barnäktenskap förekommer i beror på att barnäktenskap är en mycket djupt rotad del av den traditionella kulturen. En ökad kulturell mognad är önskvärd, men förändringen måste komma självmant från det turkiska folket. Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa, vilket ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Generellt budgetstöd inom biståndet har förekommit i svenska regeringsdokument , och denna biståndsform ökade i omfattning snabbt fram . har stödformen minskat. De senaste mottagarländerna som fick generellt budgetstöd från var () och (). Det generella bilaterala budgetstödet är avvecklat även om fortfarande indirekt betalar ut budgetstöd till den afghanska regeringen genom ARTF. Det bör inte vara en svensk prioritering att bygga upp statsförvaltningen i länder som Dac klassar som de minst utvecklade utan i stället bör prioritera utvecklingsbistånd eller humanitära insatser. Att direkt stödja t.ex. statsförvaltning, som staten bedriver en brutal häxjakt på hbtq-personer, ser vi som mycket tveksamt. Budgetstödet som biståndsform är också olämpligt avseende länder som inte har en välfungerande statsförvaltning. Tydligare redovisning av genomförande parters arbete är positiva till en sammanhängande strategi för multilateralt utvecklingssamarbete och menar att en sådan strategi utgör en bra grund för framtida beslutsfattande. En ökad transparens inom biståndet bör genomföras där det är möjligt, för att följa biståndet från givare till genomförande. Initiativet är välkommet, men innehåller en del brister. För att komplettera resultatskrivelserna till , menar vi, bör informationen som framgår på utvecklas och att exempel på resultat tydligare redovisas. När bistånd kanaliseras via multilaterala organisationer är det ofta en kanal för andra genomförandepartner inom ramen för insatserna. Exempelvis förmedlas en betydande del av SIDA:s stöd till FN vidare till civilsamhällesorganisationer, såväl nationella som lokala gräsrotsorganisationer. De stora landbaserade humanitära fonderna kanaliserar i vissa fall av medlen genom enskilda organisationer. Användandet av multilaterala organisationer för att kanalisera svenskt bilateralt bistånd har ökat kraftigt vilket innebär att det finns risk att en alltför stor tilltro sätts till de multilaterala organisationerna, som ansvarar för att kanalisera pengar, som kontrollen och uppföljningen av genomförandepartner halkar efter. Transparensen bör förbättras och det måste bli betydligt lättare att kunna följa ett bistånd inom exempelvis ett landområde från givare genom multilaterala organisationer till genomförandeparten. bör uppdra till regeringen att tydligare redovisa i vilken grad genomförande parter efterlever strategi och målsättningar inom biståndet i kommande resultatredovisningar av det multilaterala biståndet. Aldrig förr har så många människor befunnit sig på flykt från sina hem och vi har även märkt av detta i norra , då inte minst i . Att människor söker sig ett bättre liv är ingenting konstigt, utan fullt naturligt, inte minst i tider då vi ser nya konflikter och betydande miljöförändringar. Detta innebär att värdsamfundet tvingas stå för stora delar av de kostnader som följer. I arbetet för genomförandet av Agenda 2030 spelar migrationen en central roll, då detta påverkar olika samhällen olika mycket. Det kanske tydligaste beviset för detta är de enorma avräkningar som gjorts från olika länders biståndsbudget – där bistånd som syftat till att stärka de globala målen blivit indraget som följd av ett högt asylmottagande. har stått för de högsta avräkningarna i biståndsbudgeten genom att använda sig av /Dacs principer om avräkningar från biståndsbudgeten. Att och många andra länder använder sig av denna princip är fullt förståeligt ur ett nationalekonomiskt perspektiv, men orimligt ur ett etiskt perspektiv. I grund och botten innebär detta en legitimering av en hållning, där notan för det inhemska flyktingmottagandet skickas till de absolut mest utsatta och förtryckta flyktingarna i krisområdenas närhet, men det påverkar även negativt en hållbar global utveckling i enlighet med Agenda 2030. Detta är ineffektivt och långsiktigt ohållbart, samt en hållning som på intet sätt kan acceptera, varför regeringen bör verka för att ändra /Dacs principer så att avräkningar för asylmottagande inte kan inkluderas i biståndsbudgeten. Det enda som ska kunna räknas som bistånd kopplat till flyktingmottagning är möjligen hjälp till dem som kommer genom vidarebosättning via UNHCR.