mot · H7022629 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. För spelar kulturen en central roll i livet, politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kulturpolitik där barns, äldres och funktionsnedsattas rätt till kultur särskilt beaktas. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhälle som varit kännetecknande för vårt land . Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla oss som värnar en hållbar förvaltarskapstanke och vill främja en positiv samhällsutveckling. Satsningarna inom utgiftsområdet fördelar sig vad gäller kultur mellan insatser för att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet och insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för barn och unga, för äldre och för personer med funktionsnedsättningar. Därutöver tillförs friluftslivet ordentliga anslagshöjningar, och inom idrotten omfördelas medel för att permanenta elitsatsningen och för särskilda satsningar på idrott för äldre. Vår ambition och reformagenda för att väva in det kulturella perspektivet inom andra samhällssektorer än de traditionellt kulturpolitiska lyser fortsatt i årets budget stark. Inom utgiftsområdet minskas anslag avseende öronmärkta integrationsåtgärder inom folkbildningsväsendet, uppenbart mångkulturalistiska och politiserade verksamheter, samt delar av samtidskulturen. Dessutom minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Stöd till organisationer som baseras på kön eller etnicitet dras in. En erkänd svensk kultur – med bildning i fokus drivs av en omsorg om att värna, vårda och visa svensk kultur. Det handlar för oss om såväl de sköna konsterna som de sociala koderna. Det är för vårt land viktigare att samlas kring gemensamma normer och värderingar, kollektiva minnen, gemensamma myter, högtider, traditioner, seder och bruk för att hålla ihop. Särskilt viktigt är det i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärdsmodell som vår, eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. Vår vision är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra framför att kvävas av förminskande, eller förnekande självförakt, eller ett bildningsförakt i stort. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och funktionsnedsatta. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än det segregerande mångkulturalistiska samhällsbygget i , och vi vill särskilt belysa den svenska kulturens betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som värnar en hållbar förvaltarskapstanke och vill främja en positiv samhällsutveckling. väljer i den här utgiftsområdesmotionen att prioritera tillgänglighetsåtgärder, kultur i relation till folkhälsa och insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet. Vidare anser vi det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna och stödjer därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och något mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionsnedsatta. Vi anslår extra medel till friluftslivet och vi tillskjuter medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten ska även inrymma pris- och löneomräkning. Vi satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer och samlingar för fler, samt att säkra kulturarvets olika former för framtida generationer och implementera en bred reformagenda för att levandegöra och synliggöra vårt lands samlade kollektiva minne. Vi sänker däremot anslag som inriktar sig på uppenbart mångkulturalistisk och politiserad verksamhet, samt delar av samtidskulturen. Vi drar också in öronmärkta och styrande integrationsåtgärder inom folkbildningsväsendet. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som enbart baseras på kön och etnicitet. Vidare ser vi det som självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också är öppna för allmänheten. Därutöver minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Kulturen är inte bara en central byggsten i vårt samhälle och vår nationella identitet, den är dessutom en värdefull beståndsdel i varje individs liv. Att skapa och ta del av kulturupplevelser bidrar till den personliga utvecklingen och höjer livskvaliteten. ser det som självklart att denna möjlighet ska finnas för människan genom hela hennes liv, från skapande förskola till skapande äldreomsorg. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionsnedsattas tillgång till kultur beaktas från vaggan till graven. uppfattning är att staten har ett tungt ansvar vad gäller att skapa goda grundförutsättningar för ett levande kulturliv och för att säkerställa en god infrastruktur för kulturarbetare. Detta bland annat genom att tillhandahålla utbildningar och statliga kulturinstitutioner av hög kvalitet liksom ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor, och föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är vår övertygelse att kulturskapare bildar en kompetent och i flera avseenden resursstark grupp som är fullt kapabel att i något högre utsträckning än ansvara för sin egen försörjning och för spridandet av sina verk. Vår uppfattning är därför att graden av direkta och indirekta statliga subventioner riktade till samtidskultur och enskilda kulturskapare skulle kunna vara något mindre än , som statens ansvar för kulturarvet är desto större. I de kulturpolitiska målen bör tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturen i något högre utsträckning än stimuleras att stå på fler, och egna ben. Med dessa aspekter i åtanke, kulturens egenvärde för oss människor som kulturella varelser, omsorgen om vårt arv och kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar, föreslår att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål. Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt främja gemenskap och sammanhållning och trygga den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken:  främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande och ökad sammanhållning i samhället  främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden  knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård  väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt  särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar  säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och däri verkande kulturarbetare  främja en högre grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Den svenska kulturens särart bottnar i historia, natur och klimat. Det svenska kulturarvet ska vårdas och värnas, till gagn för nationens sammanhållning och för att öka kunskaperna om svensk historia och svensk identitet. I konkreta budgettermer översätts detta i en kulturarvsmiljard, där en höjning av den kyrkoantikvariska ersättningen motsvarar ungefär hälften. Andra komponenter är satsningar på bland annat , och folkminnen och . Medel tillförs även en kulturarvsfond och en fond som samtliga museer kan äska medel ur för olika projekt. För att stärka integrationen i samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar ”kulturlotsar” och Sverigecenter, en landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet. Kulturlotsen är en funktion för samordning av kulturinsatser på både och nationell nivå. Sverigecentren är tänkta som en väg till deltagande i den svenska kulturen i landets särskilt utsatta utanförskapsområden. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort flera framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och visat på flera möjligheter för att utveckla biblioteken. För ökad nordisk likvärdighet och samordningsmöjligheter bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Myndigheten för stöd till trossamfund Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Stimulansbidrag kultur i vården tillförs anslaget extra medel för att arbeta fram och marknadsföra en nationell kulturkanon. Följande år budgeteras medel för en nationell samordnare för kulturkanonarbetet. Vidare så tillför vi för att utreda formerna för ett spelinstitut och beräknar att denna utredning ska vara klar till 2020. Slutligen tillför vi för att samordna kulturlotsarna. sparas på införandet av ett nationellt kulturskolecentrum under , då vi anser det vara en angelägenhet, till exempel genom kulturskoleråd, och då regeringens uppdragsbeskrivning är för otydlig. 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Anslaget tillförs ytterligare riktade till samisk kultur. Vi avslår regeringens satsning på förstärkning av biblioteksverksamheten om då vi anser det vara en verksamhet och har egna förslag på området. Till förmån för mer prioriterade satsningar sänker vi anslaget, bland annat eftersom vi motsätter oss att medel inom anslaget används till olika integrationssatsningar. har länge förespråkat att Skapande skola utvidgas till att omfatta även förskolan och har budgeterat medel för detta. Vi stod därför bakom regeringens tidigare tillfälliga satsning på för förskolan, även om vi den tillfälliga satsningen pågick anslog mer medel för i förskolan än regeringen. Mer medel behöver tillföras, därför anslås för att förstärka Skapande skola i förskolan. Vi vill framförallt att pengarna ska användas till att anlita professionella kulturskapare i högre utsträckning. 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Anslaget tillförs för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättningar. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Anslaget tillförs för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning av icke-statliga kulturlokaler. Av dessa kommer från vårt tidigare anslag, Särskilda satsningar för funktionsnedsatta. 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Vi avvecklar nationella barn- och ungdomsscenen ”Unga ” då vi prioriterar andra satsningar för att stärka barns och ungas tillgång till kultur. Vi tillför vardera till Operan och för att utreda möjligheten att fortsätta utveckla och bredda arbetet med barnscenerna. 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Vi avslår regeringens föreslagna till den fria scenkonsten till följd av våra generella omprioriteringar aviserade ovan. För oss är det inte självklart att konsten blir mer fri genom ökad statlig subventionering. tillförs medel i syfte att i ökad omfattning bevara, levandegöra och sprida det musikaliska kulturarvet som en viktig del av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. av dessa medel avsätts för att förstärka och bättre samordna visarkiven i . 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Anslaget minskas med då bland annat medel för internationellt litteratursamarbete, litterära evenemang och efterhandsstödet till litteratur sänks. Anslaget för kulturtidskrifter behålls till största del, men minskas med . Anslaget tillförs i syfte att bland annat höja ambitionsnivån vad gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och vad gäller bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Dessutom anslås för att åter stärka institutets arbete och närvaro i och norra , sedan avvecklandet av DAUM i staden. Detta för att särskilt för att bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. Det finns runtom i landet en rad specialmuseer, men till skillnad från våra nordiska grannländer och , så har inget nationellt offentligt finansierat kulturarvscenter där till exempel döva, syn- och hörselskadade kan ta del av samlad kunskap och kompetens, föremål och arkivalier, som visar dessa gruppers historiska arv. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska naturligtvis i hög utsträckning vara en integrerad del i övriga museers verksamhet, men ett samlat center kunde också fungera som resurs för övriga museer. För att få en god uppfattning om behov och omfattning, så vill vi som ett första steg i ett synliggörande och tillgängliggörande av kulturarvet för dessa grupper ge ett riktat uppdrag till att samla in och bygga upp en kunskapsbas kring detta, i samråd med Forum för levande historia. Därför ger vi till institutet i syfte att kunna tillsätta resurser för att utföra detta arbete. Vi följer inte med regeringens tidigare satsning om om att göra till ett nav för kunskapsutveckling för offentlig konst. Anslaget tillförs medel i syfte att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse kring, och sprida kunskap om, äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Vi ställer oss inte bakom regeringens satsning om i enlighet med vår inställning om att den statliga finansieringen till samtidskonsten bör bli mer självfinansierad. 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Anslaget minskas i linje med vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. I stället för vissa former av direkt subventionering genomför vi olika former av lättnader och bättre villkor för kulturskapare. Därför ställer vi oss således inte bakom regeringens satsning på området. Anslaget tillförs medel och ökningen rymmer dels en återföring av tidigare minskade medel, dels en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i övrigt. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Därutöver anslår vi också riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Anslagsökningen rymmer också öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond, samt öronmärkt för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat. Inom ökad ram uppdras myndigheten också att tillsammans med samordna och administrera kulturlotsar och Sverigecenter. 7:2 Bidrag till kulturmiljövård , då kulturreservaten infördes, var anslaget . Anslaget har således inte följt inflationen . anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. En uppräkning av anslaget landar på runt till dagens penningvärde. Det innebär att regeringens förslag om resurstilldelning är otillräcklig. I och med att vi bryter ut i ett nytt öronmärkt anslag för kulturreservat, vilket blir anslag 16:5 under nya anslag, tillför vi det medel som behövs för att anslaget ska räknas upp i det närmaste tillfullo. är den kyrkoantikvariska ersättningen , en nivå stödet har legat . kan vi konstatera att behovet av kyrkoantikvarisk ersättning är stort ute i församlingarna och att den statliga nivån utgör en förhållandevis liten del av de totala vård- och underhållskostnaderna. Till stor del bekostas vården av de kulturhistoriska miljöerna av kyrkoavgiften, vilken också ska täcka kyrkans ordinarie verksamhet. I många församlingar är ekonomin och fastighetsfrågan ett växande problem och man kan i värsta fall tvingas välja mellan god själavård eller vård och underhåll av kyrkan. Det är inte en hållbar situation och i och med att det kyrkliga kulturarvet är vårt gemensamma, oavsett medlem i eller ej, så menar vi att det är tid för staten att ta ett utökat ansvar och höja den kyrkoantikvariska ersättningen ordentligt. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten anser vi också att man bör ta ett helhetsgrepp om ersättningen och bredda och fördjupa dess användningsområden. Därför syftar ökningen också till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. 8:1 Centrala museer: Myndigheter Stödet till Statens världskulturmuseer minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Till förmån för vårt nya anslag ”Öppna museer” drar vi under det här anslaget in de medel regeringen satsat på fri entré om , vilka i stället alltså inordnas under det nya anslaget 16:4. Stödet till inklusive med Stiftelsen tillskjuts och stödet till Statens maritima museer tillskjuts . , , , Livrustkammaren samt tillförs vardera. Totalt omfördelas således inom anslaget. överförs till anslag 8:2. 8:2 Centrala museer: Stiftelser Anslaget tillförs från anslag 8:1. Medlen syftar till en förstärkning om vardera till stiftelsen och stiftelsen . 8:3 Bidrag till vissa museer Vi avslår regeringens satsning på ett nytt migrations- och demokratimuseum (Rörelsernas museum) i om bland annat då en förstudie redan gjorts av kommun. Medel tillförs om ytterligare till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, och ytterligare till . Dessutom anslår vi i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund Vi tillför ökade anslag öronmärkta för tillsyn, granskning och uppföljning gentemot trossamfunden. Vi ser ett behov av tätare och tydligare granskning och uppföljning av trossamfund och föreningar än . Därför anslår vi i denna budget ett höjt anslag till SST för att förstärka myndighetens arbete med granskning och tillsyn. 9:2 Stöd till trossamfund Anslaget minskas dels för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, och dels då vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet, samt för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfund. Den filmpolitiska lösning med filmavtalet som tidigare fanns i upphörde efter beslut om filmpropositionen som framlades året innan. När röstade kring propositionen så röstade tillsammans med en majoritet emot stora delar av propositionens innehåll, bland annat förslaget om att säga upp filmavtalet. Regeringen finansierar sin filmpolitik med en momsökning på biograferna, detta i strid mot utskottets vilja. vill i stället för dagens helförstatligade filmpolitik se ett nytt och moderniserat filmavtal komma på plats. Vi vill vidare se att ska ta ett större ansvar i det samnordiska projektet kring samisk film, därför tillför vi till filmstödet öronmärkt för samisk film. Detta stöd ska inte delas ut av utan ska ingå i Internationella Samiska Filminstitutets filmbidragspott för samisk film. Att regeringen sänker filmstödet med jämfört med budgetförslag är en följd av att den tidigare ambitionshöjningen för digitalisering av det svenska filmarvet upphör att gälla. ser digitalisering av filmarvet som mycket angeläget och vill att ambitionshöjningen ska bestå, och därför går vi inte med på regeringens ambitionssänkning. 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Vi tillför för att kompensera en sänkning regeringen genomförde 2015/16. I och med att det finns ett antal aktörer som arbetar med Medie- och informationskunnighet () finner vi myndighetens arbete överflödigt. Filmgranskningsverksamhetens framtid och eventuella placering bör utredas. 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Vi vill ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ökade anslag för att förstärka gransknings- och utvärderingsarbetet kring hur mottagare av offentligfinansierat stöd lever upp till de av staten ställda kraven för att erhålla stöd samt för att säkerställa att mottagarna verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. Att regeringen i sitt budgetförslag tillför medel till förvaltningsanslaget av likartade skäl ser vi positivt på, men vi bedömer att kraftfullare satsningar än regeringens krävs, därför tillskjuter vi ytterligare. 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Inom anslaget öronmärker vi för att bidra till att tillgängliggöra samt anpassa föreningar och dess lokaler för personer med funktionsnedsättning.