mot · H7022718 · 2019-10-03 00:00:00 — Uppkoppling och 5G är nästa nödvändiga steg för en digital inre marknad, vilket kommer underlätta och främja handeln, utbytet av tjänster över gränser och sammankopplingen av människor inom . mål är ett europeiskt gigabitsamhälle där tillgången till och användningen av nät med mycket hög kapacitet möjliggör en utbredd användning av produkter, tjänster och applikationer på den digitala inre marknaden. Visionen är avsedd att förverkligas med hjälp av tre strategiska mål . När det gäller europeisk tillväxt och sysselsättning identifieras möjlighet till gigabitanslutning för platser som är drivande i den socioekonomiska utvecklingen. För konkurrenskraft pekas 5G-täckning för alla tätortsområden och alla större marktransportleder ut som avgörande. För sammanhållning gäller tillgång för alla europeiska hushåll till internet som erbjuder minst /s. Andra delar av världen som , , och har kommit betydligt längre mot ett brett användande av 5G och det är viktigt för konkurrenskraft som region att utbyggnaden av 5G inte drar ut ytterligare här. I finns en drivkraft att vara först med den senaste tekniken och det är viktigt att denna drivkraft också genomsyrar det europeiska arbetet. Utöver att vara pådrivande i den europeiska utvecklingen måste vi göra vad vi kan också ur ett nationellt perspektiv för att främja utbyggnaden i . PTS tog i en förstudie ett första steg mot en framtida tilldelning av frekvenser för 5G. Förstudien var ett inledande arbete med att tilldela utrymme i de breda frekvensblocken 3,4–3,8 GHz och i 24,25–26,5 GHz och kommer auktionen om tilldelning hållas. Det är ett bra inledande arbete för ett som en del av det europeiska gigabitsamhället. Vidare är frekvenserna i 700-bandet en del av för 5G och är planerade att vara tilldelade i de flesta medlemsstater . 700-bandet har ansetts vara särskilt lämpligt för utbyggnad av mobilt bredband i glesbygd. I auktionerades frekvensbredden ut . 700 MHz-bandet har tillsammans med frekvenserna 3,4–3,8 GHz och 24,25–26,5 GHz angetts som pionjärband för 5G. Det är av stor vikt att PTS fortsätter arbetet med auktionsförfarandet av dessa. Siktet bör därför vara inställt på att möjliggöra en storskalig introduktion och kommersiellt användande av 5G i tidigt . 5G kommer inte minst att byggas på spektrum i de högre frekvensspannen, vilket är ett mått på våglängden. Ju kortare våg, desto snabbare hastighet. Däremot blir både räckvidd och penetrationsförmåga lidande ju kortare vågen är och för 5G innebär det att en förtätning av mobilmaster måste ske. Förtätningen ställer krav på en anpassad lagstiftning och tillståndsgivning och är beredda att både på förhand och under utvecklingens gång arbeta för en förenklad process som driver på utvecklingen i den takt som krävs. De attraktiva frekvensutrymmena för 5G är viktiga. PTS måste därför vid tilldelning säkerställa effektiv spektrumanvändning genom licenstider och marknadsmässiga villkor för vidareförsäljning, byte och delning av spektrum. Förkorta handläggningstider för ledningsrättsärenden Innan och parallellt med utbyggnaden av 5G finns en rad lågt hängande frukter för att hela ska få en god uppkoppling utifrån dagens standard. Fiberutbyggnaden är en central del för att nå det uppsatta bredbandsmålet om tillgång till snabbt bredband i hela . I glesbygd är fiberutbyggnaden extra viktig. Från statligt håll krävs små insatser då marknaden sköter utbyggnaden på ett tillfredsställande sätt. I storstadsområden och i tätorter är fibertäckningen god. Det går däremot trögt med utbyggnaden på landsbygden. konstaterade i sin lägesbild 2019 av digital infrastruktur att utbyggnaden på landsbygden är kostnadskrävande och släpar efter på grund av långa grävavstånd och få abonnenter som driver upp kostnaden. Stora grupper på landsbygden väljer också att tacka nej till att betala marknadsmässigt pris för en bredbandsuppkoppling, något som bromsar digitaliseringen och riskerar att skapa utanförskap. Ett ytterligare problem beror på att regeringens egen myndighet har blivit en flaskhals där långa handläggningstider och köer för ärendehantering orsakar stora förseningar. fanns närmare 3 000 ärenden i kö gällande tillstånd enligt väglagen, varav uppges utgöra bredbandsärenden. För all bredbandsutbyggnad som inte görs i vägnätet är den lagstadgade tiden för handläggning . som ansvarar för att ge tillstånd för bredbandsutbyggnad i vägnätet har dock mildare krav på sig och omfattas av det lagstadgade kravet att besked om tillstånd eller avslag ska ges . har av regeringen fått i uppdrag att korta handläggningstiderna. För att aktörerna ska kunna planera sin infrastrukturutbyggnad och bidra till att når bredbandsmålet måste förutsättningarna vara tydliga och handläggningstiderna kortas. Regeringens egen myndighet bör vara det sista som står i vägen för den uppsatta målsättningen. kommer prioritera utbyggnaden av fibernätet och ett viktigt steg mot detta är att prioritera förkortning och förenkling av handläggningstider för ledningsrättsärenden. Det är därför viktigt att uppdraget följs upp och att eventuella brister uppmärksammas. Stadsnät och lokaliseringsprincipen samt fibernät i statlig ägo På flera platser i landet har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till de som bor på andra sidan en kommungräns. Kommunala bolag får bara ha verksamhet i den egna kommunen enligt lokaliseringsprincipen. Om kommuner vill och tillåter bolag att bygga ut fiber över kommungränserna bör inte lagstiftningen försvåra för detta eftersom fiberutbyggnad är en prioriterad fråga för samhället. anser att lokaliseringsprincipen inte ska stå i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen. För att lösa det och underlätta för alla att få tillgång till bredband vill vi göra nödvändiga justeringar i kommunallagen. För största möjliga samhällsnytta är det viktigt att främja konkurrens för att de mest effektiva lösningarna inom it-området ska uppnås. Det handlar om att göra en god avvägning mellan vilket ansvar den offentliga respektive den privata sektorn har. Det måste vara tydligt hur gränsdragningen mellan stadsnät och kommersiella aktörers nät bör se ut. Syftet är att underlätta en kostnadseffektiv utbyggnad av höghastighetsbredband till så låg kostnad som möjligt för såväl konsumenter som skattekollektivet. , och ett antal ytterligare statliga aktörer har fibernätverk som sträcker sig över . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband. Dessutom skulle en mer driftssäker nätverksstruktur skapas om dessa fibernät sammankopplades. Av denna anledning bör de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggöras för marknaden. Det är dock centralt att nationella säkerhetsintressen ska beaktas i processen. långa handläggningstider har belyst problematiken med flaskhalsar inom offentlig förvaltning som försämrar möjligheten till en bättre och bredare uppkoppling. Utöver problemet med är stadsnäten och lokaliseringsprincipen ett exempel på hur lagstiftarens avsikt kan ha varit god, men som i och med teknikens utveckling blivit ett hinder som i slutändan drabbar konsumenter och medborgare. Marknaden kan i stor utsträckning sköta utbyggnaden av uppkoppling, som staten måste undanröja de ibland små men viktiga hindren som finns på vägen. Därför vill införa en direkt väg för uppkopplingsutbyggande aktörer rakt in till och relevanta beslutsfattare. Syftet är att de rapporterade problemen ska lösas så snabbt som möjligt och att marknaden ska bistås med de underlättande stödinsatser som situationen kräver. Denna dialog måste vara öppen för alla aktörer som ägnar sig åt att bygga ut uppkopplingen i . Från fiber till 5G måste lösningarna stå i fokus.