mot · H702300 · 2019-09-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt minimistraff för våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om breddat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om angrepp mot viktiga samhällsfunktioner som särskild straffskärpningsgrund enligt 29 kap. och tillkännager detta för regeringen. Det är inte pojkstreck när poliser, ambulanspersonal och räddningstjänst i vissa bostadsområden utsätts för bakhåll, stenkastning och sabotage. Det är systematiska och grova attacker mot människor av kött och blod som gör ett ovärderligt arbete, och det är något som berövar invånarna i dessa bostadsområden deras rätt att få hjälp när något händer. Attackerna mot blåljuspersonal är ett växande samhällsproblem. För att utvecklingen ska brytas behövs tydligare lagar som visar brottens allvar. Liberalerna välkomnar att flera lagändringar nu äntligen är på bord i och med föreliggande proposition. Sammantaget innebär dock regeringens förslag inte tillräckliga åtgärder för att lösa problemen. Förslaget om att göra sabotage mot blåljusverksamhet till en egen brottsrubricering i ligger helt i linje med Liberalernas tidigare förslag om att ge ett stärkt straffrättsligt skydd för personal i alla utryckningsyrken. Straffskalan vid grovt brott speglar också allvaret i de former av brott som sådan personal kan utsättas för. Däremot innehåller propositionen inga förslag om skärpt minimistraff för våld mot tjänsteman. Det är ett problem att våld mot tjänsteman och hot mot tjänsteman behandlas i samma straffbestämmelse. Våld mot en polis i tjänst är normalt ett allvarligare brott än ett muntligt hot, och därför bör våld mot tjänsteman bli en egen brottsrubricering där minimipåföljden är betydligt högre än för hot. Vi föreslår att straffskalan börjar vid sex månaders fängelse. Det är otillfredsställande att regeringen på denna punkt nöjer sig med att deklarera att den avser att återkomma till . Vidare avstår regeringen från att göra någon översyn av de kategorier som enligt 17 kap. 5 § har ett utökat straffrättsligt skydd i sin yrkesutövning. Detta är problematiskt. Vi vill i detta sammanhang peka på att samma brottsaktiva som utsätter blåljuspersonal för angrepp också utgör ett hot för annan personal i närliggande yrkesgrupper. Till exempel utsätts personal på akutmottagningar och sjukhus för hot och påtryckningar. En fortsatt lagöversyn behövs därför för att inte bara skärpa utan också bredda det straffrättsliga skyddet för samhällsviktiga yrkesfunktioner. Även situationen för ordningsvakter som anställts av kommuner för att bidra till ordning och trygghet på allmän plats bör analyseras i det sammanhanget. Mot bakgrund av det blandade remissutfallet väljer regeringen att inte gå vidare med förslaget att införa en särskild straffskärpningsgrund i 29 kap. för brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner. Liberalerna delar den ståndpunkt som framförs av flera remissinstanser om att lagskärpningar måste vara förutsägbara till sin omfattning. Detta innebär dock inte att behovet av en straffskärpningsgrund har bortfallit, utan är snarare argument för en fördjupad analys. Regeringen hänvisar allmänt till ”fortsatt utredningsarbete”, men Liberalerna menar att det är angeläget att frågan blir föremål för fortsatta överväganden. Det är också angeläget att regeringen , i enlighet med tillkännagivande (bet. 2018/19:JuU10), återkommer med förslag om bättre möjligheter till kränkningsersättning för poliser som attackeras i tjänst. Med hänsyn till att gjort detta tillkännagivande väljer vi dock att i denna motion avstå från ett formellt yrkande. Gulan Avci (L)