mot · H702819 · 2019-10-01 00:00:00 — Funktionsrätt – för allas rätt till deltagande och mening ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LSS-lagens ursprungliga intentioner i ett första skede ska upprätthållas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LSS-lagen behöver ses över, utvecklas och moderniseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personkretsarna i LSS-lagen bör utgå från behov och inte diagnoser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LSS-insatserna inte bör standardiseras, så som sker , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordningsbestämmelserna måste ses över och göras mer flexibla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det delade huvudmannaskapet måste ses över mer grundligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som efter den nya tillämpningen av lagen fick beslutet kraftigt sänkt eller indraget ska få sin sak prövad på nytt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda de samhällsekonomiska effekterna av LSS-insatserna och se över konsekvenserna för andra stödsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka digitaliseringen för inrapportering till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en höjning av schablonen för timersättningen motsvarande löneutvecklingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en översyn av systemet med assistansersättning vid sjukhusvistelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att implementera ett nytt system där inte alla personer med funktionsnedsättning måste ompröva sin assistansersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av de grundläggande behoven samt att dessa tydliggörs i lag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett klargörande av hur principen integritetsnära bör tillämpas på olika moment vid bl.a. sondmatning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga hur föräldraansvaret bör tillämpas i fråga om sondmatning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det måste förtydligas vad begreppet föräldraansvar avser så att inte godtycklighet och skillnader råder runt om i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett likvärdigt och utökat anhörigstöd i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett införande av en samordnande funktion för familjer med ett eller flera barn med funktionsnedsättning eller särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur reglerna för daglig verksamhet kan bli mer flexibla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för daglig verksamhet och dess ersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att klassa skador som sker på daglig verksamhet som arbetsskada hos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa någon form av flexjobb för den som har väsentligt eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska återgå till sitt kärnuppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att underlätta för personer i behov av teckentolk att komma in på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexiblare insatser för att personer i behov av teckentolk ska få eller kunna behålla ett arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet för hjälpmedel också måste ses över, så att fritt val av hjälpmedel införs, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till hjälpmedel även avser fritiden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att arbeta fram nationella riktlinjer för hjälpmedel för att säkerställa att dessa erbjuds på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att arbeta fram nationella riktlinjer för hjälpmedel enligt en nationell prissättningsmodell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att införa ett nationellt kompetenscenter där expertkunskap om avancerade hjälpmedel och barns hjälpmedelsbehov samlas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte flytta ledarhundsverksamheten från till Myndigheten för delaktighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledarhundsverksamheten bör analyseras löpande och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att se över utformningen av LSS-insatser för att säkerställa att de bedöms likvärdigt över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningssystemet för assistansersättning via kommunerna bör ses över så att det ser lika ut i hela landet och ligger i nivå med lägstanivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av valfrihet för assistansberättigade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skollagen bör förtydligas så att det framgår att skolor ska ha grundläggande fysisk tillgänglighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla lärare ska ha grundläggande kunskaper i hur de ska arbeta med elever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorsutbildningen ska innefatta kunskaper om elever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att frånta läkare legitimationen vid medvetet fusk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utdrag ur belastningsregister ska vara obligatoriskt för personliga assistenter vid nyanställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utdrag ur belastningsregister ska vara obligatoriskt för gode män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att implementera en utbildning för gode män och tillkännager detta för regeringen. Alla människor ska ges möjlighet att fungera på lika villkor i det svenska samhället. Personer med funktionsnedsättning ska ha det stöd som behövs och ges möjligheter till goda levnadsvillkor. Staten, regionerna och kommunerna har ett gemensamt ansvar att erbjuda metoder som gör funktionsnedsättningar överkomliga oavsett var i landet du bor. Funktionsnedsatta ska kunna ta del av samhällets tjänster och då krävs det utöver valfriheten också ökad tillgänglighet till lokaler, byggnader, utemiljö och information. Dagens svenska handikappolitik grundar sig bland annat på FN:s resolution om de mänskliga rättigheterna och FN:s Agenda 22 . Resolutionen om mänskliga rättigheter slår fast alla människors lika värde. Agendan består av tjugotvå standardregler om staternas ansvar gentemot människor med funktionsnedsättning. Ett väl utvecklat system där personer med funktionsnedsättning får det stöd som behövs och som ger möjligheter till goda levnadsvillkor för att kunna leva ett liv som alla andra är något att sträva efter. Detta var också intentionen med lagen om stöd och service, LSS, som är en rättighetslag. LSS och framförallt assistansreformen har blivit en frihetsreform som förbättrat livskvaliteten för många människor med olika funktionsnedsättningar. Det är oroväckande att LSS:s ursprungliga intentioner, vad gäller personlig assistans, förefaller ha urgröpts genom illa förd politik och begränsande domar . De snäva tolkningarna av domarna är oförenliga med LSS:s ursprungliga intentioner och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, eftersom det ofta leder till att människor inte har samma rätt och tillgång till samhället på lika villkor. I om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning fastslås rätten till självbestämmande och rätten att kunna delta i samhället. , som ratificerat FN:s konvention, har ett ansvar att se till att rättigheterna i konventionen också uppfylls. Konventionen säger att personer med funktionsnedsättning ska ha tillgång till olika former av samhällsservice, som ger ett nödvändigt stöd för att förhindra utanförskap och avskildhet från samhället. Trots detta nekas allt fler personer med funktionsnedsättning rätt till stöd på grund av de regler och riktlinjer som blivit praxis. har starkt motsatt sig sparkraven inom LSS och uppenbarligen behöver LSS ändras och förtydligas för att stoppa de kraftiga inskränkningar som pågått . Det är viktigt att i ett första steg upprätthålla LSS ursprungliga intentioner, före prejudicerande domar och regeringens regleringsbrev till . Regeringsarbetet med pågår, men därefter bör arbetet med att modernisera och utveckla LSS inledas. Vidare bör personkretsarna utgå från behov och inte diagnoser. Vad som är goda levnadsvillkor är individuellt och insatserna bör inte standardiseras på det sätt som sker . Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (dir. 2016:40). Enligt direktiven ska en särskild utredare se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (förkortad LSS). De nationella sociala trygghetssystemen samordnas och bestämmelserna finns numera i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen och i och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (samordningsbestämmelserna). Europeiska kommissionen lämnade ett förslag på ändrade samordningsbestämmelser, COM(2016) 815 final. I förslaget föreslår kommissionen bland annat att förmåner vid långvarigt vårdbehov ska införas som en ny gren av social trygghet och att förmånerna samordnas i ett särskilt kapitel i samordningsbestämmelserna. De förmåner vid långvarigt vårdbehov som omfattas av samordningen regleras i kapitlet om förmåner vid sjukdom. Vidare föreslås en definition av förmåner vid långvarigt vårdbehov. Mot bakgrund av att kommissionen lämnat ett förslag till ändrade samordningsbestämmelser lämnades ett tilläggsuppdrag till . Insatser enligt LSS omfattas inte av samordningsbestämmelserna, men det gör assistansersättningen som där samordnas som en så kallad vårdförmån. Det finns en diskussion om huruvida förmånen kan ses som en kontantförmån. Det är viktigt att samordningsbestämmelserna ses över och görs mer flexibla. Det delade huvudmannaskapet mellan kommun och stat kan vara ett problem, varför det också måste ses över mer grundligt. Det är också viktigt att de som efter den nya rättstillämpningen av lagen fick beslutet kraftigt sänkt eller indraget och blev utan assistans ska få sin sak prövad på nytt. Assistansen kan ersätta andra insatser med tillhörande kostnader vilket gör att man inte generellt kan tala om att ett ökat antal timmar inom LSS är kopplat till en kostnadsökning, utan man måste se det ur ett helhetsperspektiv. De samhällsekonomiska effekterna av insatserna med LSS bör utredas, och konsekvenserna för andra stödsystem för den enskilda, men också för anhöriga, bör särskilt belysas. Assistansersättningen betalas ut med ett preliminärt belopp. Varje beviljad assistanstimme ersätts med ett schablonbelopp. Uppräkningen av schablonen behöver ses över och bli något mer förutsägbar. går uppräkningen av schablonen inte hand i hand med löneutvecklingen och det innebär att ersättningen inte täcker de ökade kostnaderna för assistenter. Schablonen ska även täcka administration som exempelvis timrapportering m.m. Den administrativa bördan har ökat och det vore lämpligt med ökad digitalisering för inrapportering till . Enligt en medlemsundersökning av arbetsgivarföreningen så svarar nästan hälften av föreningens medlemmar inom avtalsområdet personlig assistans att man bara klarar av att bedriva verksamheten i max med nuvarande uppräkningstakt av schablonersättningen. svarar att de redan behövt göra anpassningar till den rådande ekonomiska situationen, anpassningar som klart försämrar verksamheten. Det handlar om att dra ner på utbildningar eller tvingas anställa assistenter med lägre ingångslön. En höjning av schablonen för timersättningen motsvarande löneutvecklingen är befogad. När assistansberättigade vårdas på sjukhus är huvudregeln att de inte kan få assistansersättning, enligt vägledning. Man kan dock få assistansersättning vid en kortare sjukhusvistelse om det finns särskilda skäl (106 kap. 25 § SFB). Enligt det allmänna rådet till 106 kap. 25 § SFB bör som räknas (allmänna råd [RAR 2002:6] om assistansersättning). Däremot om personen är ett barn ska man bedöma om hjälpbehovet under en sjukhusvistelse faller under normalt föräldraansvar. Det kan bli betydande konsekvenser för den enskilde om man inte beviljas assistansersättning vid sjukhusvistelse. Sjukhuspersonal har ofta alldeles för många patienter och för mycket att göra och det är inte alltid så att de har tid att hjälpa till med till exempel måltider, toalettbesök, förflyttningar eller övriga tidskrävande behov som kan finnas. Det kan också bli förödande konsekvenser för arbetsgivaren som kan tvingas säga upp assistenterna då ingen timersättning utgår och den enskilde riskerar att stå utan personal efter en sjukhusperiod. Det är viktigt för den behövande med uppbyggda rutiner och samverkan samt förtroende för en assistent, och detta kan i samband med en sjukhusvistelse gå förlorat. Många som är i behov av assistans blir mycket oroliga över detta och kan i vissa fall avstå från nödvändig sjukhusvård av rädsla för att tillfälligt förlora assistansen. Dagens system är ohållbart även ur ett arbetsgivarperspektiv. I takt med att assistansersättningen försämrats finns ingen marginal kvar för att betala ut lön till assistenter i de fall då de inte ersätts av . Detta kan leda till att mindre assistansföretag eller anordnare väljer att inte ta emot assistansberättigade som ofta kräver vård på sjukhus. Assistansberättigade som har sjukdomar som kräver sjukhusvård och inte blir beviljade assistansersättning riskerar därför bli begränsade i valet av assistansanordnare. Detsamma gäller assistansberättigade med allvarliga sjukdomar som har en diagnos som skulle kunna innebära ett förkortat liv. Eftersom inte betalar ut assistansersättning när den assistansberättigade avlider, blir många mindre assistansanordnare tvungna att neka brukaren assistansuppdrag med dessa diagnoser. De har helt enkelt inte råd att klara ett större bortfall av assistansersättning som de har löneutbetalningar upp till en månad för den avlidna brukarens personliga assistenter. Gällande barn med assistansersättning beviljas inte assistansersättning vid sjukhusvistelse, utan hänvisar till föräldraansvaret. Alla barn som hamnar på sjukhus behöver sina föräldrars stöd de är där men risken att bli av med sina assistenter eller nekas avtal med assistansanordnare på grund av höga assistanskostnader gäller även barn. För barn som har föräldrar anställda som assistenter ”dubbelstraffar” föräldrarna då de inte heller får ta ut vab barnen är inlagda på sjukhus. berörde inte frågan trots att de uppmärksammades på den. Därför behövs en översyn av systemet med assistansersättning vid sjukhusvistelse – ett ansvar som åligger regeringen – och bör göras skyndsamt. Det är viktigt att en assistansberättigad ska kunna ha med sin assistent vid sjukhusvistelse om behov föreligger och ersättas för detta av . Alla beslut om assistansersättning ska omprövas för att avgöra om behoven fortfarande kvarstår. Vid en del typer av medfödda funktionsnedsättningar är det snarare onödigt byråkratiskt och dessutom förnedrande för individen att minst gå igenom och redovisa alla sina behov återigen. För en del funktionsnedsättningar som förbättras och blir mindre begränsande med tiden kan tvåårsöversyn vara berättigad, men inte för alla. Just nu är tvåårsomprövningarna frysta men det är viktigt att regeringen ser över möjligheten att implementera ett nytt system där vissa undantag kan göras innan omprövningarna åter träder i kraft som det är tänkt. Översyn av grundläggande behoven Det behövs en översyn av de grundläggande behoven. beviljas personlig assistans endast om den enskildes hjälpbehov uppgår till ett visst antal timmar. Den enskilde ska på grund av sin funktionsnedsättning ha ett hjälpbehov för att kunna sköta sin personliga hygien, måltider, på- och avklädning, kommunikation eller behöva hjälp som förutsätter ingående kunskap om den enskilde. Hjälpbehoven ska vara av mycket personlig karaktär, det vill säga integritetsnära. Om principen om hjälpens integritetsnära karaktär ska fortsätta gälla behövs det ett klargörande av hur principen bör tillämpas på olika moment vid bland annat sondmatning. Sondmatning och andra egenvårdsåtgärder har bedömts inte vara grundläggande behov , då plötsligt tolkade en dom från som att egenvård inte ska kunna vara ett grundläggande behov. HFD har sedan slagit fast i domen 682-17 att haft fel och att egenvård kan utgöra grundläggande hjälpbehov, något kämpat länge för och ser som en självklarhet. Lagens ursprungliga intentioner måste upprätthållas och en översyn av de grundläggande behoven och sondmatning bör i förtydligande syfte föras in som ett grundläggande behov i lagtexten. Det är också viktigt att förtydliga hur föräldraansvaret bör tillämpas inte minst vad gäller frågan om sondmatning. Först och främst ska barn och ungdomar med funktionsnedsättning få det stöd de behöver i form av personlig assistans. Föräldrar till barn och ungdomar är de som ofta tvingas ta ett övermäktigt anhörigansvar när till exempel assistansen dras in. Det bästa anhörigstödet man kan ge föräldrar som är anhörigvårdare är att inte låta föräldraansvaret bli alltför långtgående, vilket det ofta blir då man drar ned på assistansen och andra insatser för barnen och ungdomarna. Föräldrar till funktionsnedsatta barn kan behöva få avlastning och stöd ibland för att orka med. Föräldraansvaret finns alltid där, precis som för alla barn, men det får inte leda till att man inte kan fortsätta att yrkesarbeta, då det ofta kan leda till att familjen får sämre ekonomi och därmed sämre förutsättningar. Det måste bli tydligare vad begreppet föräldraansvar avser så att inte godtycklighet och skillnader råder runt om i landet. Den service och det anhörigstöd som ges ska alltid vara likvärdigt i hela landet. Om familjen så önskar och regler uppfylls ska man ha rätt att ha sin förälder som assistent, men det får inte innebära att man inte också ser de anhörigas behov av avlastning . Familjer där ett eller flera barn har en funktionsnedsättning eller särskilda behov är oftast tyngda av mängden kontakter med olika myndigheter. Det finns ett behov av förbättrat stöd i form av en person som kan fungera som spindeln i nätet, en samordnande koordinator. En samordnande funktion skulle öka tryggheten och befria föräldrarna från en del av den omfattande administration av olika insatser som finns kring ett barn med funktionsnedsättning. Daglig verksamhet är en dagtidssysselsättning för personer som har en utvecklingsstörning, autism, övriga neuropsykiatriska funktionshinder eller som fått en betydande och bestående hjärnskada och på grund av detta inte kan yrkesarbeta. Verksamheten ska ge något intressant och meningsfullt att göra och ska också bidra till personlig utveckling och främja delaktighet i samhället. Det är viktigt att ha någon form av meningsfull sysselsättning och det vore rimligt att öppna upp för ökade möjligheter att vid behov få ha med sin personliga assistent i daglig verksamhet, om det krävs för att kunna utföra sitt jobb och kunna behålla sin sysselsättning. Reglerna för daglig verksamhet kan bli mer flexibla och bör ses över. Om någon själv ordnat en anställning på en arbetsplats, det vill säga en anställning som man inte har blivit anvisad, så anser vi att man ska kunna få ta med sin ersättning till den arbetsplatsen och även till en annan kommun. Regeringen bör se över regelverket för daglig verksamhet och dess ersättning. Eftersom deltagarna i daglig verksamhet inte har ett vanligt lönearbete omfattas de inte heller av ekonomiska skydd i händelse av arbetsskada. I vissa fall kan kommunerna ordna med någon annan form av försäkring. Dessa försäkringar täcker ofta rena traumaskador men inte till exempel förslitningar. Regeringen bör utreda möjligheten att klassa skador som sker på daglig verksamhet som arbetsskada hos . Arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning har legat några procentenheter högre än i befolkningen totalt. var arbetslösheten för personer med funktionsnedsättning och i befolkningen totalt är den . Ett vanligt reguljärt jobb är inte alltid ett alternativ för denna grupp som inte kan arbeta fullt ut, utan den här gruppen behöver ökad flexibilitet. Ett förslag är att se över möjligheten att införa någon form av flexjobb, som är en anställningsform för den som har väsentligt och permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom. Den som har nedsatt arbetsförmåga kan med ett flexjobb arbeta av sin individuella förmåga och få av lönen. Arbetsgivaren betalar endast för den tid som flexjobbaren kan arbeta och staten tillskjuter pengar för resterande del av lönen så att arbetsgivaren inte ska behöva betala för mer tid än vad flexjobbaren kan bidra med. Flexjobb har funnits i och har där fungerat mycket väl. Tanken med flexjobben är att ge ökade möjligheter att komma in på arbetsmarknaden genom att kunna arbeta efter sin individuella förmåga utan att det ska drabba arbetsgivaren. Regeringen bör se över möjligheterna att införa någon form av flexjobb för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom. bildades för att ge människor med psykiska eller fysiska funktionshinder möjlighet att få meningsfulla jobb. Bolaget ägs till av svenska staten och har ett tydligt samhällsuppdrag. huvuduppgift är att skapa utvecklande jobb åt personer med en dokumenterad funktionsnedsättning. Vi befarar att Arbetsförmedlingen till viss del använder sig av för att få bort nyanlända ur arbetslöshetsstatistiken. Färska siffror från visar att närmare hälften av bolagets medarbetare är utrikes födda eller har utrikes födda föräldrar. Totalt är hela 152 av världens 195 nationaliteter representerade bland medarbetare. Att denna grupp skulle utgöra hälften av alla deltagare hos är helt orimligt.