mot · H7022659 · 2019-10-03 00:00:00 — IMO har tidigare fått påtryckningar från EU, som vid den senaste uppgörelsen om framtidens utsläppshandel beslutade att inkludera sjöfarten om den inte vidtagit åtgärder . Regeringen måste kraftfullt driva på inom IMO för en kostnadseffektiv minskning av den internationella sjöfartens klimatpåverkan. Kostnaderna för hamnavgifter står för en betydande andel av den totala transportkostnaden för sjöfarten och har en stor potential att bidra till miljö- och klimatförbättringar. En studie utförd på uppdrag av visar att 20 procents rabatt på hamnavgifter för energieffektiva fartyg med låga utsläpp skulle minska sektorns totala uppsläpp med . bör ta initiativ till att samordna hamnavgifternas miljödifferentiering med övriga medlemsländer i EU. Ett kostnadseffektivt sätt att minska sjöfartens klimatpåverkan är att öka fyllnadsgraden i transporterna. är problemet att farledsavgifterna skapar en hög marginalkostnad när ett fartyg ska gå in i en hamn och hämta gods. Därför kör fartyg ofta inte med full last; i stället åker de förbi hamnarna utan att hämta upp gods. Detta gods får därmed transporteras med andra trafikslag, oftast lastbil. bör utreda ett system som möjliggör för fartyg att göra många hamnanlöp längs med kusten och öka fyllnadsgraden. Alliansregeringen genomförde en nedsättning av energiskatten på till per kWh för större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten. Den nedsatta energiskatten skapar incitament till lägre utsläpp av växthusgaser från fartyg i hamn, då det blir relativt sett billigare att använda jämfört med generatorer som drivs med diesel eller eldningsolja. passar bäst för färjor och fartyg i linjetrafik som frekvent anlöper hamn och har fasta kajplatser. blir miljönyttan större ju fartyget ligger i hamn. av de svenskregistrerade handelsfartygen omfattas av nedsättningen. Dessa står för av den totala bruttodräktigheten. En fungerande järnväg är avgörande för ett hållbart och robust transportsystem. Tåget är ett klimatsmart transportmedel och står för mindre än en procent av hela den svenska transportsektorns utsläpp av koldioxid. Svenska företag och inte minst industrin måste kunna lita på att järnvägen fungerar och att de kan välja tåget som ett hållbart transportslag för att frakta sitt gods. För att fler ska kunna välja tåget behöver punktligheten förbättras som befintlig bankapacitet används mer effektivt. Även om alliansregeringen nästan fördubblade anslagen för drift och underhåll av järnväg så var det inte tillräckligt. prioriterar därför järnvägsunderhåll och vi lägger lika mycket resurser som den nuvarande regeringen på att bygga ut järnvägen med ny kapacitet. vill vi införa styrmedel för en effektivare användning av järnvägen. Vi vill gynna en utveckling där fler väljer tåget som transportmedel, såväl för gods som för persontransporter. ställer sig positiva till ökad järnvägsutbyggnad med fokus på den regionala pendlingen som är avgörande för jobb och tillväxt. Kraftiga underhållsinsatser ska kombineras med investeringar i kostnadseffektiva kapacitetshöjande åtgärder i hela landet. Det regionala pendlandet och industrins behov av pålitliga godstransporter ska stå i centrum. Fokus bör ligga på de sträckor där kapacitetsbristerna är som störst. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är det viktigt att beakta livscykelanalyser för att säkerställa att investeringar inte blir ineffektiva. Byggandet av järnväg genererar i sig betydande koldioxidutsläpp och därför ska resurser inte läggas på sträckor där dessa utsläpp inte kan hämtas hem. är därför negativa till höghastighetstågen. Beräkningar från visar att det ackumulerade nettoutsläppet av växthusgaser från höghastighetsjärnvägen, vilket innefattar utsläpp under byggnation och drift samt vinster från överflyttning av resor från flyg och väg till järnväg, ger nettoutsläpp noll 25–efter trafikstart på exempelsträckorna –och –. Det tar att räkna hem utsläppsminskningarna. För att infrastrukturen ska kunna användas så effektivt som möjligt och för att investeringar ska få största möjliga effekt bör infrastrukturplaneringen med våra grannländer vara gränsöverskridande när så krävs. Åtgärder på EU-nivå är nödvändiga för att utveckla sammanhållna och effektivt fungerande marknader för järnvägstransporter i . Det så kallade fjärde järnvägspaketet, som ska implementeras i , syftar till att skapa bättre förutsättningar för ett gemensamt europeiskt järnvägsområde utan tekniska, administrativa och rättsliga hinder mellan länderna. Paketet innebär att de nationella persontrafikmarknaderna i EU öppnas upp för konkurrens av kommersiell trafik, vilket bidrar till ett attraktivt, effektivt och långsiktigt hållbart trafikutbud av god kvalitet. Det bidrar till ett ökat resande på järnväg till förmån för tillväxt, sysselsättning, regional utveckling och miljö. vill arbeta för ett fullt genomförande av det fjärde järnvägspaketet i och övriga medlemsstater. presenterar ytterligare förslag för en bättre fungerande järnväg i kommittémotionen Transporter för jobb och tillväxt. En trygg och fossilfri energiförsörjning klimatarbete, välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en fungerande energipolitik. Den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. är i toppen av EU när det gäller andelen förnybar energi. Vårt tidigare mål om förnybart nådde vi . Vi har likaså nått EU:s krav att av EU:s totala energianvändning ska utgöras av förnybar energi . var andelen förnybar energi i av den totala energianvändningen. Det handlar framför allt om bioenergi och vattenkraft, men även vindkraften har ökat snabbt. Koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till klimatmålens uppfyllelse men också att skapa nya jobb och exportmöjligheter. Industrin och transportsektorn bör i största möjliga mån dra nytta av att vi har ren el, och därför bör vi se över hur vi kan attrahera mer energiintensiv industri till . ställer ökad efterfrågan på el också krav på en utbyggd och driftssäker infrastruktur. slöts en bred energiöverenskommelse mellan , , , . Därigenom har förutsättningar skapats för långsiktiga spelregler genom förnybar energiproduktion, utfasning av fossila bränslen och kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Målet stipulerar att ska ha en förnybar elproduktion. sades det att det inte skulle innebära ett stoppdatum för kärnkraft och inte heller en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. konkurrenskraft och välfärd förutsätter god elförsörjning. Vår vardag är helt beroende av el, och samhällskritiska system får allvarliga problem vid längre avbrott. Därjämte är en omfattande elektrifiering av industri och transporter helt avgörande för klimatomställningen. Ska nå målet 2045 beräknas behovet av el öka med fram . står kärnkraften för av den svenska elproduktionen. Tillsammans med i huvudsak vattenkraften bidrar kärnkraften till att har ett elsystem som till är fossilfritt. Kärnkraften spelar alltså en central roll för svensk fossilfri elförsörjning, och bidrar till att svensk elproduktion är bland de mest klimatvänliga i världen. Av de här anledningarna anser att energiöverenskommelsen behöver uppdateras för att förtydliga kärnkraftens roll för att trygga en långsiktigt stabil elförsörjning och nå klimatmålen. har redan bjudit in de andra partierna till överläggningar om att uppdatera energiöverenskommelsen i syfte att byta ut målet om förnybar el mot målet om ett fossilfritt elsystem. Vi vill satsa mer på forskning kring kärnkraft. Det är viktigt för att ska både ha möjlighet att livstidsförlänga befintliga reaktorer och ha möjligheten att bygga nya och satsa på fjärde generationens kärnkraft. Av de medel avsätter till forskning går inget till kärnkraft. Det behöver förändras. Vi vill även stärka EU:s kärnkraftsbudget. Vi anser också att beslutet att stänga kärnkraftsreaktorerna bör omprövas. Det handlar om att värna kapaciteten i det svenska elnätet, svenska företags konkurrenskraft och möjligheten att attrahera investeringar till . Klimatet spelar också en viktig roll. Sedan beslutet fattades 2015 har EU:s system för handel med utsläppsrätter förändrats. Det uppdaterade regelverket ger nya möjligheter för ett enskilt land att påverka de totala utsläppen från utsläppshandelssystemet. Om ökar nettoexporten av el och tränger undan fossilbaserad elproduktion i våra grannländer skulle det med det nya regelverket innebära att fler utsläppsrätter överförs till en ny stabilitetsreservmekanism. Ju fler utsläppsrätter som hamnar i mekanismen, desto fler annulleras. Antalet tillgängliga utsläppsrätter minskar på så sätt . har visat att om exporterar mer fossilfri el gynnar det klimatet i . Nedstängningen av kan antas få motsatt effekt. Globala utmaningar och möjligheter Genom den europeiska energiunionen länkas samman. Detta är en viktig process som binder ihop våra marknader, ökar handeln med el och bidrar till att trygga elförsörjningen även i . När marknaden växer ökar intresset för att investera i klimatsmart el i . Resultatet blir ett säkrare och mer klimatsmart . bör driva på för en gemensam energimarknad där långsiktiga konkurrenskraftiga spelregler råder. Klimatutmaningen ställer krav på hela världen att ställa om. Det förutsätter att miljötekniken fortsätter att utvecklas. Vi behöver underlätta export av svensk koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. är en nettoexportör av el. har exporterat 10–, men möjligheterna behöver förbättras. Ett konkret problem är att långt ifrån alla EU-länder har marknadspriser på el. Kärnkraften tillsammans med vattenkraften gör att har en mycket låg andel fossila bränslen jämfört med andra länder. Ju mer fossilfri el exporterar och som tränger undan smutsig el i andra länder, desto bättre. vill att ska exportera mer el från kärnkraft till andra länder i . Vi vill därför påskynda sammanlänkningen av medlemsländernas elnät genom ökade investeringar och höjd målsättning inom ramen för EU:s energiunion. Sammanlänkningen av den nordiska elmarknaden kan tjäna som ett föredöme. Vi vill också ersätta EU:s mål för förnybar energi med ett mål om fossilfri energi, där kärnkraften inkluderas. Vi manar att en ambitiös politik för företagande, frihandel och innovationer går hand i hand med en modern energipolitik. Kompensation för indirekta effekter Den svenska energiproduktionen utgör i stort en konkurrensfördel för det svenska näringslivet. Det betyder dock inte att det inte finns utrymme för förbättring. Elnätet är sammankopplat med våra grannländer vilket leder till att fossil energi också påverkar priset. Eftersom den sista kilowattimmen bestämmer priset på all el som säljs påverkar EU ETS indirekt elpriset, trots att elen inte har några utsläpp. Dessa indirekta effekter får medlemsstaterna kompensera för, men det nuvarande systemet för kompensation motarbetar dock hela utsläppshandelns syfte. Länder som ännu inte ställt om sin elproduktion ges en konkurrensfördel gentemot länder som faktiskt minskat sin andel fossilbaserad elproduktion, detta eftersom endast el producerad med fossila bränslen genererar de intäkter som används för kompensationen. Ett sådant system är i grunden orimligt. Att harmonisera kompensationen för indirekta effekter på EU-nivå skulle i förlängningen gynna länder som har ställt om sin elproduktion och på så sätt främja övergången till ett fossilfritt samhälle. En harmonisering är också något som och partigruppen drev i förhandlingarna om den nya utsläppshandeln. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Skogsråvara kapslar in koldioxid och genom substitution ersätts fossilbaserade produkter och energi med fossilfria alternativ från skogsnäringen. I praktiken sker substitution när trävaror ersätter betong i byggnadskonstruktioner, när träförpackningar ersätter förpackningar i plast eller när biobaserad energi används i stället för olja i bränslen och drivmedel. Betydelsen av substitution uppmärksammas bland annat i förra årets rapport från FN:s klimatpanel, när den diskuterar hur temperaturökningen ska hållas till . En förutsättning för detta är dock att skogen kan brukas effektivt och hållbart. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs av äganderätten. ger markägare och företagare inom de gröna näringarna i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. Efter omfattande kritik har regeringen omsider bestämt att se över artskyddsförordningen. Den utökade nyckelbiotopsinventeringen har till slut avvecklats. Få andra branscher kräver sådan långsiktighet som skogsindustrin. Skogsägaren, och kommande generationer, måste kunna räkna med att få skörda frukterna av sitt arbete. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna underlättar omställningen till ett mer hållbart samhälle. En brukad skog växer snabbare än en skog som inte brukas och kan därför lagra mer koldioxid. När träden avverkas och används som träprodukter fortsätter de att binda kol under hela sin livslängd. Slutligen kan produkterna användas till energiproduktion. Om skogsbruket skulle ställas om till lägre tillväxt skulle det därmed göra det svårare att nå målet om ett fossilfritt . Att det svenska skogsbruket är effektivt framgår av en undersökning som visar att om och applicerade det svenska skogsbrukets metoder skulle de kunna lagra upp till mer koldioxid . Det kan jämföras med nettoutsläpp av koldioxid, som uppgick till drygt . Ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för ersättning av fossila produkter i takt med att uttaget kan bli större. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Skogen har därmed stor potential att bidra i kampen mot klimatförändringarna. Vi menar att klimathänsyn inte tillräckligt beaktas i de avvägningar som görs med stöd av . Därför föreslår vi att ses över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande. EU har ingen beslutanderätt när det kommer till skogspolitiken. När ramlagstiftning som behandlar utsläpp och upptag inom skogs- och marksektorerna implementeras i är det avgörande att den svenska skogsnäringen inte begränsas. förutsätter att regeringen följer riksdagsmajoritetens beslut och inför en nationell plan som inte reducerar avverkningsnivåer utan möjliggör ett fortsatt aktivt svenskt skogsbruk. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi menar vi att vi tillsammans med de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar samverkan mellan både stat och näringsliv för att underlätta de omställningar som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. har därför, tillsammans med en majoritet i , krävt att en nationell bioekonomistrategi inrättas, och vi förväntar oss att regeringen tar fram en sådan . Vi ser även ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Internationella avtal och förhandlingar ska behålla sin pådrivande roll i de internationella klimatförhandlingarna. är viktigt och vi ska fortsätta att utveckla det. Det finns dessutom många andra internationella konventioner som vi ser ett behov av att uppdatera och göra ändringar i. Ett sådant exempel är Chicagokonventionen som reglerar den internationella flygmarknaden (se avsnittet om flyget i denna motion). I stället för att använda marknadskrafter för att sänka utsläppen globalt har FN genom valt att ha ett nedifrån-och-upp-perspektiv för att sänka utsläppen. Varje land får i princip bestämma hur stor dess kapacitet för utsläppsminskningar är och förväntas sedan genomföra åtgärder i linje med det. faktiska betydelse beror i hög utsträckning på om de samlade åtagandena höjs i samband med den globala översyn som ska ske med start . Genom handelsavtal har möjlighet att påverka andra länder. Den huvudsakliga kompetensen att förhandla handelsavtal finns dock i . Därför är det viktigt att en svensk klimatpolitik alltid har med sig det europeiska perspektivet. bör exempelvis vara pådrivande för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp ska belönas med mer fördelaktiga handelsavtal, genom att tullar på klimatsmarta varor sänks eller tas bort. tecknade EU ett frihandelsavtal med tullunionen , , , och . Det är EU:s största handelsavtal någonsin; över 800 miljoner människor innefattas av det. Detta avtal, precis som alla EU:s handelsavtal, innehåller bindande åtaganden för båda parter inom miljö och klimat och förpliktigar parterna att aktivt arbeta för att nå . Vi anser att det är av största vikt att det snabbt granskas och godkänns av , och att den långa processen med godkännandet av frihandelsavtalet med inte upprepas. Det gröna frihandelsavtalet, Environmental Goods Agreement, som EU förhandlade om med 16 andra medlemmar i , , ligger på is sedan förhandlingarna bröt ihop 2016 och sannolikheten att de återupptas i sin nuvarande form får betraktas som små. Vi vill därför att ska vara pådrivande för att EU tar initiativ till multilaterala förhandlingar om att sänka eller avskaffa tullar på klimatsmarta varor och tjänster. bör också sträva efter att komma överens med andra länder som har koldioxidskatt eller handel med utsläppsrätter, i syfte att nå en överenskommelse om gemensamma regler. Steg som tas för att koppla samman EU:s utsläppshandelssystem med andra länders motsvarigheter bör påskyndas. EU har redan kopplat samman ETS med motsvarande utsläppshandelssystem i . Vi anser att bör driva på för att fler sammanlänkningar sker med andra länder. Globala problem kräver helt enkelt globala lösningar och internationellt samarbete. domineras väldens energitillförsel av fossila bränslen, som står för av användningen. vill nu trappa upp stödet internationellt för att de fossila bränslena ska stanna i marken. Det är en förutsättning för att hålla uppvärmningen under två grader i linje med . är en av världens största biståndsgivare per capita. Men vi lägger en relativt liten andel på klimatbistånd som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser. gick ca 3,4 miljarder, , av Sidas utbetalningar till åtgärder för en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling. Motsvarande siffra för hela världen var . Alla länder måste bidra till att minska utsläppen av växthusgaser om vi ska klara klimatutmaningen och nå målet i . På samma gång måste fattigare länder och människor tillåtas göra samma välståndsresa som vi har gjort i . Ekonomisk utveckling måste därför gå hand i hand med minskade utsläpp. vill att biståndspolitiken i högre utsträckning ska syfta till att minska utsläppen av växthusgaser. Syftet är att minska beroendet av fossil energi i utvecklingsländer. EU är världens största biståndsgivare och ger i bistånd för att motverka fattigdom och skynda på den globala utvecklingen. bör använda sin trovärdighet i biståndsfrågor för att säkerställa att klimatbistånd prioriteras i den gemensamma biståndspolitiken. Ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar som bidrar till både minskade utsläpp, ekonomisk utveckling och tekniköverföring. Clean Development Mechanism (CDM) tillkom i samband med Kyotoprotokollet. Mekanismen möjliggör för industriländer att investera i projekt för att minska utsläppen i andra delar av världen och att antingen avräkna de uppnådda utsläppsminskningarna mot de egna klimatmålen eller att använda investeringarna som ett slags klimatkompensation. Internationella klimatinsatser är ett mycket kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen, och insatser har lett till omfattande, av FN verifierade, utsläppsminskningar. Om vi erkänner att klimatfrågan är gränsöverskridande måste det också genomsyra klimatpolitiken. vill därför utöka stödet till internationella klimatinsatser för att åstadkomma ännu större kostnadseffektiva utsläppsminskningar. I artikel 6 finns ett avsnitt om internationellt samarbete och flexibla mekanismer för att sänka utsläppen. Systemet förväntas förhandlas färdigt under COP 25 i . Det nya systemet är tänkt att ersätta Kyotoprotokollets flexibla mekanismer, inklusive CDM-mekanismen. vill att de nya flexibla mekanismerna inom ramen för ska erbjuda stora möjligheter till kostnadseffektiva internationella klimatinsatser. Kopparklint (M)