mot · H6023052 · 2019-03-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att demokratisering av EU-institutionerna är det viktigaste medlet för att öka medborgarnas delaktighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en övergripande prioritering i EU-förhandlingar måste vara att begränsa EU:s utgifter så att avgift kan sänkas med åtminstone en tredjedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya medlemsländer måste nå upp till kriterierna av egen förmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner gentemot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsulär beredskap även i fortsättningen ska vara en nationell kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska civilskyddsmekanismen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s budget och kravet på att kostnaderna ska minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utträde ur unionen ska behandlas korrekt och inte genomsyras av sanktioner, bestraffningar och dylikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att en större andel av EU-avgift ska användas inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stödja de förslag mot skatteundandragande som överensstämmer med BEPS-riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vidmakthålla den nationella suveräniteten inom skattepolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska säga nej till alla former av EU-skatter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-avgiften kraftigt behöver sänkas och att EU:s kostnader i motsvarande omfattning bör sänkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att europeiska bolagsskatteregelverk inte ska avvika från och om att undvika att konstruera europeiska skattejuridiska strukturer som grund för en kommande europeisk bolagsskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU helt ska avstå från att införa beskattning av digitala verksamheter på europeisk nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja en utveckling av EU:s mervärdesbeskattning som leder till ökat nationellt självbestämmande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de svenska momsintäkter som EU-budgeten får ta del av från i stället ska stanna i svensk statsbudget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avstå från att inrätta förberedande strukturer inför en framtida överstatlig europeisk beskattningsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asyl- och migrationsfonden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om blåkortsdirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om viseringsförenklingsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om viseringskodexen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om om migration och flyktingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om migration och utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en EU-gemensam sysselsättnings- och socialpolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av direktivet om balans mellan arbete och privatliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om carcinogen- och mutagendirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förordningen om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förordningen om Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samordning av de sociala trygghetssystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reella tillväxtåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om europeisk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bejaka ett mellanstatligt europeiskt samarbete för det svenska , med tillräckliga resurser för att beivra tullrelaterad brottslighet i , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den europeiska rymdorganisationen ska förbli ett mellanstatligt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller Fonden för ett sammanlänkat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU-finansierad väginfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över vilka krav har gentemot EU när det gäller byggnation av väginfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att inte får oproportionerliga och högre krav på sin fordonsproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU-relaterade socioekonomiska åtgärder som är kopplade till godstransporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att utländska yrkesförare inom EU utbildas i att framföra fordon i extrema nordiska väderförhållanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att upprätta en gemensam databas inom EU, där polis och tjänstemän snabbt och enkelt kan kontrollera fordon och förare direkt på plats, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för restriktivitet när det gäller införande av nya EU-myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU-relaterade digitala kostnader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en EU-gemensam lista med särskilda dataset ska kräva ytterligare analyser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiunionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiförsörjningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektiviseringsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödsystem för förnybar elproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskeripolitiken ska bedrivas på mellanstatlig nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurskydd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om viltvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatpolitik med ett globalt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avfallshantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att lägga ned Erasmus-plus-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tona ned främjandet av gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör ha som mål att få ungdomar att knyta an bättre till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte bör ske någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitik även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. Del 1 Den övergripande utvecklingen i EU Sedan de svenska medborgarna fick chansen att rösta för EU-anslutning har unionen förändrats väsentligt. Makt över allt fler politikområden har flyttats från svenska folkvalda, till EU:s fler än 50 000 byråkrater och politiska högdjur i . Med Lissabonfördragets ikraftträdande försvagades medlemsstaternas självbestämmande och unionens utgifter har skenat. Varje svensk betalar nu i genomsnitt till EU mer än hon får tillbaka och kostnaderna väntas öka drastiskt kommande år. EU påverkar mer än hälften av alla kommunala och regionala beslut och en väsentlig andel av de nationella lagstiftningsärendena. är den politiska ambitionen i tydlig: att begränsa det nationella självbestämmandet ytterligare. Inom ramen för den sociala pelaren väntas EU lägga förslag om att ta över ansvaret för flera av de områden som är förknippade med välfärdsstaten. har EU gång på gång visat sig vara oförmöget att hantera de mest väsentliga uppgifterna inom ramen för sitt åtagande. När den globala finanskrisen slog till 2007 drabbades de länder värst som anslutit sig till det allra tätaste finanspolitiska samarbetet, medan länder som likt stod utanför klarade sig bättre. När migrationströmmarna eskalerade under förra mandatperioden klarade EU varken av att skydda sina yttre gränser från illegal forcering eller att upprätthålla de regler för asylhantering som man satt att gälla inom EU. I takt med att EU utvidgats till att omfatta fler länder med alltmer skilda ekonomiska, politiska och kulturella förutsättningar, har också den fria rörligheten i allt högre grad kommit att ifrågasättas. Resultatet är ett EU som blivit alltmer polariserat. Den pågående och uppslitande utträdesprocessen för är det tydligaste tecknet på den disharmoni som råder mellan medborgarnas önskemål att kunna bestämma över sin framtid å ena sidan, och å andra sidan EU-byråkratins utopi om att sudda ut nationalstaterna och förmå alla folk att omfamna en europeisk identitet. ser ett behov av ett fungerande europeiskt samarbete som vilar på tanken om ömsesidigt benefikt utbyte, handel och säkerhetssamarbete. För ett litet land som är den fria handeln på den inre marknaden av central betydelse, liksom på den externa marknaden, där EU som en global aktör genom handelsavtal är en viktig nyckel. I en allt rörligare värld är det också viktigare med gemensamma normer och samarbeten vad gäller gränsöverskridande situationer och utmaningar. Då måste samarbetet drastiskt ändra inriktning. I stället för att fördjupa unionen på fler politikområden, måste EU i högre utsträckning visa respekt för de olikheter som finns inom unionen. vill verka för ett nytt där medlemsstaterna återfår självbestämmande och EU:s formella makt begränsas till det mest grundläggande. Intresset av att värna subsidiaritetsprincipen – att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt – måste sättas före politiska självändamål. En förutsättning för att återbygga folkligt förtroende för unionen och den fria rörligheten är också att den yttre gränsen stängs för irreguljär migration, att samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet, religiös extremism och terrorism stärks samt att EU-institutionerna demokratiseras. växte EU:s ekonomier, men utslaget per capita var den svenska tillväxten svagast bland medlemsstaterna. Justerat för den svenska valutans försvagning blev svenskarna ytterligare relativt fattigare våra europeiska grannländer. Den främsta orsaken till utvecklingen är kopplad till den massiva utomeuropeiska invandring som skett till , som är förenad med stora samhällskostnader och omfattande svårigheter att nå integration i det svenska samhället och arbetslivet. När antalet människor som ska försörjas ökar snabbare än samhällets produktion blir konsekvensen utslaget att det blir mindre för var och en. Redan nu är konsekvenserna allvarliga för den svenska välfärden. hotas också svenska medborgares levnadsstandard. Utvecklingen understryker behovet av en fortsatt aktiv handelspolitik, där svenska exportföretag med goda villkor kan ges tillgång till nya marknader. Men den understryker också ett medvetet arbete för att bekämpa illegal migration och ställa om för att införa effektiva mekanismer för återvandring för många av de som under den senaste mandatperioden tagit sig till vår del av . , som varit en av de största nettobetalarna till EU, har drabbats hårt av EU:s fallerade migrationspolitik. I samband med utträde ur EU föreslås avgift öka markant. För är det en oacceptabel utveckling. Till dess att EU på ett mer övergripande plan kan reformeras bör motsätta sig alla avgiftsökningar. För att vara konsekvent måste det också tydligare följas upp i varje ärende som avser EU:s utgifter. ser fortsatt allvarligt på de fortlöpande ryska aggressionerna mot och den fortsatt auktoritära utvecklingen i såväl som . Att EU gemensamt och kraftfullt markerar med gemensam röst och sanktioner mot säkerhetshot i vår omedelbara närhet är av stor betydelse. har aktivt genom det parlamentariska arbetet återkommande prioriterat dessa frågor i . Del 2 Frågor under rådet för allmänna frågor Regeringens egen utredning konstaterar att EU i mångas ögon framstår som avlägset, komplext och svårtillgängligt. Givet EU:s inflytande över det svenska samhället är det allvarligt, inte bara på grund av det demokratiska underskott det innebär, utan också för att det försvårar kvalitativ granskning och ansvarsutkrävande av EU:s makthavare. Även om instämmer i behovet av att öka den medborgerliga insynen i och förståelsen för EU-relaterade frågor och beslutsprocesser, finns det goda skäl att anta att initiativ att genom myndigheters försorg nå ett sådant mål kommer att vara fruktlösa. Upprättandet av nya institutioner och strukturer kan tvärtemot upplevas som ytterligare komplicerande, utan att komma till rätta med grundproblemet som finns inbyggt i och institutioner. ser allvarligt på att EU har så komplexa arbetsmetoder att de för vanliga medborgare framstår som otillgängliga. är det ett väsentligt problem att EU lider brist på folkstyre och transparens. Den initiativtagande, exekutiva och uppföljande institutionen, kommissionen, är inte vald av folket. Trots att kommissionen till följd av en allt djupare integration fått mer makt, saknas därför möjligheter att rikta politiskt ansvarsutkrävande mot dess medlemmar. I kombination med en omfattande påverkansindustri, en svag maktdelning och en tendens att också från andra institutioner, som , kontinuerligt vidga EU:s kompetensområde blir förklaringen tydlig till varför enskilda medborgare känner brist på delaktighet. anser att en reformering av EU för att komma till rätta med dessa brister är den viktigaste åtgärden på området. anser att det är viktigt att respektera utgången av den brittiska folkomröstningen om EU-medlemskapet. har därför bejakat en hållning om att EU bör göra vad som är möjligt för att underlätta genomförandet av det brittiska utträdet och att lösa ut frågor som är av central betydelse för säkerheten i . För är det viktigt att tillgodose intresset av att bibehålla goda relationer och handelsförbindelser mellan och såväl EU som . EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 är en av de största nettobetalarna till EU. I samband med utträde planerar kommissionen att föreslå att avgift ökar väsentligt ytterligare. väntas avgift till EU bli . Av EU:s 28 medlemmar är 10 nettobetalare och ligger på en andraplats på listan över nettobetalare i förhållande till befolkningsstorlek. EU-avgift väntas enligt regeringens prognos uppgå till nära 54 miljarder . motsätter sig de skenande kostnaderna och anser att det är oacceptabelt att betalar så mycket mer än vad vi får tillbaka. Trots att många partier påstår att de delar uppfattning följer de sällan denna linje när det är dags att behandla enskilda kostnadsdrivande förslag. tror inte att EU bättre kan disponera offentliga medel än de enskilda medlemsstaterna. Tvärtom får EU rättmätig kritik för korruption och undermålig uppföljning av sina utgifter. För är utgiftsminskningar därför en genomgående och överordnad målsättning och vi vill att avgift ska minska. motsätter sig också alla förslag om att ge EU egen beskattningsrätt. har betonat vikten av att ett budgetrestriktivt förhållningssätt genomsyrar position varje gång kostnadsdrivande förslag behandlas i rådet. utgångspunkt är att nedskärningar måste göras på de allra flesta områden i EU:s budget, i en utsträckning som innebär att medlemsavgiften i stället minskar med åtminstone en tredjedel. Det skulle för svenskt vidkommande motsvara , vilka vi har stort behov av att i stället använda till prioriterade välfärdssatsningar för de som har de största behoven i . Jämförelsevis är regeringens prognos beträffande kostnaderna för hela garantipensionssystemet 13,5 miljarder . har regeringen också i förhandlingarna kring EU:s långtidsbudget velat knyta medlemsstaternas möjligheter att få del av EU-gemensamma satsningar till en extensiv migrationspolitik. anser att det är viktigt att inte påtvinga medlemsstaterna en vidlyftig migrationspolitik och befarar att en sådan hållning riskerar att ytterligare polarisera EU. har därför återkommande arbetat för att migrationspolitiska ställningstaganden ska separeras från diskussionen om den fleråriga budgetramen. Den snabba utvidgningen av EU till länder som ligger långt under EU:s genomsnittliga inkomstnivå har ökat den finansiella EU-bördan för rikare medlemsländer som . Genom strukturfonderna får ekonomiskt välutvecklade länder finansiera de alltmer långtgående EU-reformerna, vilket bidrar till de nu skenande kostnaderna. Utvidgningen har också inneburit påfrestningar i andra avseenden. Social turism, lönedumpning, eskalerande gränsöverskridande brottslighet och en urholkning av den svenska modellen går direkt att koppla till en alltför snabb utvidgningsprocess. anser att det är viktigt att lära av tidigare erfarenheter. Unionen är inte kapabel att ta in fler medlemmar som ekonomiskt riskerar att ytterligare förvärra befintliga problem, eller vars förmåga att upprätthålla sina gränser kan ifrågasättas. För att stärka utvecklingen för länder i EU:s närhet bör EU verka för förbättrat utbyte av handel. bör också verka för att s.k. anslutningsbistånd inte utgår till kandidatländer. Det är viktigt att kandidatländer i stället klarar av att nå upp till EU:s samtliga kriterier av egen förmåga. Del 3 EU:s förbindelser med omvärlden kan inte ställa sig bakom att den utrikespolitiska kompetensen helt ska förflyttas från nationell nivå till EU:s utrikestjänst. Vi kan instämma i mervärdet i en gemensam EU-linje i viktiga frågor så länge det görs med konsensus mellan medlemsstaterna och varje medlemsstat också fortsatt har en frihet att föra sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi ser däremot inte behovet av en särskild utrikestjänst och utrikesrepresentant för EU. Med hänvisning till detta är det vår uppfattning att Europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. Gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ser med oro på att vill driva EU till en alltmer sammanvävd militär organisation. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. anser det vara tveksamt om denna förändring i svensk utrikespolitik är förankrad hos det svenska folket. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik ska vara ett ansvar för respektive medlemsland, samt motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Utöver detta menar vi att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri. Regeringen bör därför upprätthålla en linje som håller fast vid möjligheten att kunna ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. EU som aktör i FN EU:s arbete inom FN regleras av resolution 65/276 av , och resolutionen bygger vidare på resolution 3208 av som gav den europeiska ekonomiska gemenskapen observatörsstatus i FN. Resolutionen ger EU:s institutioner rätt att föra unionens talan i FN, i stället för representanter från EU:s ordförandeland. resolution ger också EU:s institutioner, även då den understryker att EU inte är medlemsstat, långtgående rätt att agera som en sådan. kan inte ställa sig bakom detta, då partiet ser det som ett steg i utvecklingen mot ett federalistiskt EU som har som slutgiltigt mål att ersätta medlemsstaternas representation i FN. är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete staten historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst. EU är inte en stat, och motsätter sig kraftigt en utveckling mot att fallet blir så. anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas för att inte inskränka på medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. anser att riktade sanktioner mot ledarskap är ett mer proportionellt och ändamålsenligt sätt att bemöta utpressningstaktik. De europeiska länderna har tillsammans ett utmärkt förhandlingsläge med , och en tuff linje i kombination med hotet om sanktioner skulle sannolikt få landet att bli mer lyhört.