ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702912 · 2019-10-01 00:00:00 — Nationellt stöd för mjölkproduktion ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en ny stödområdesindelning för det nationella stödet och tillkännager detta för regeringen. Det nationella stödet till bl.a. mjölkproduktion i stödområde 1–5 är av avgörande betydelse. Ingenstans i har avvecklingen av mjölkgårdar dragit fram lika snabbt som i . De mjölkbönder som kämpar på med sina lantbruk möter tuff konkurrens från bl.a. . Det nationella stödet syftar till att kompensera för långa avstånd och klimatets påverkan på produktionen. är det nationella stödet begränsat till fem stödområden. En del av tornedalskommunen tillhör stödområde 2 med t.ex. och , medan en annan del tillhör stödområde 3 med t.ex. , , och . Frågan kan ställas om stödkartans utformning har ändamålsenliga avgränsningar. har valt att utforma sitt nationella stöd i stödområden med delområden. På så sätt kan stödet riktas till de bönder som har de allra mest utmanande produktionsförhållandena. Den svenska stödområdesindelningen härrör från medeltemperatursberäkningar. Den beaktar således inte en rad relevanta faktorer som när tjälen går ur backen, snömängder, arronderingen av all jordbruksmark m.m., som på olika sätt begränsar möjligheterna att bedriva ett rationellt lantbruk på nordliga breddgrader året runt. Att de finska kollegorna och konkurrenterna har mer förmånliga stöd ger de tornedalska bönderna sämre konkurrenskraft och staten borde därför bättre beakta och kompensera för dessa förhållanden. Tack vare sin högre lönsamhet i mjölkproduktionen kan finska mjölkbönder konkurrera om arrendemark i svenska , vilket ytterligare försvårar utvecklingen av mjölkproduktionen på svensk sida. En ny stödområdesindelning för det nationella stödet bör utformas där hänsyn tas till klimatet, växtperiod, arrondering, intransportkostnader (av t.ex. kraftfoder och andra förnödenheter) m.m. Den finska stödområdeskartan tjänar som ett exempel på hur områdesindelningen kunde vara i .
mot · H702913 · 2019-10-01 00:00:00 — Ersättande av salt som halkbekämpningsmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta vägsalt som halkbekämpningsmedel och tillkännager detta för regeringen. Vägsaltet är ett nödvändigt medel för en effektiv halkbekämpning, men ett medel med stora negativa effekter. Saltet har en negativ miljöpåverkan, kan locka upp vilt på vägarna och orsakar korrosionsrelaterade fordonsskador. Trafiken orsakar stora förluster för rennäringen. dödas, enligt statistik från Nationella viltolycksrådet, omkring 2 000 renar av trafik i . Flest trafikolyckor med renar inblandade sker i , vilket är naturligt eftersom det finns flest renar där. Eftersom detaljerad statistik saknas vet vi inte hur många av dessa olyckor som kan relateras till saltning. Det finns alternativa medel till vägsalt, men de anses av vara för dyra för att det ska vara ekonomiskt försvarbart att ersätta vägsaltet. Vägsaltet orsakar dock kostnader genom olägenheter och olyckor som bärs av bl.a. fordonsägare och samebyar. Det är därför fortsatt angeläget att ambitionen att ersätta vägsalt med andra halkbekämpningsmedel eller metoder fortgår.
mot · H702914 · 2019-10-01 00:00:00 — En grön flyglinje mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att göra –till en helt grön flyglinje driven enbart med biojet inom ramen för en obligatorisk inblandning av biobränsle i flygbränsle i svenskt inrikesflyg och tillkännager detta för regeringen. Flyglinjen mellan och kan och bör bli världens första gröna flyglinje driven enbart med biojet. Eftersom flygningarna –inte sker på hög höjd och därmed har mycket små eller inga höghöjdseffekter på klimatet kan –dessutom bli världens första klimatsmarta flyglinje. kommer elflyg att kunna komplettera biojeten. Flyglinjen mellan och är en viktig flyglinje i . Den hade 229 507 resenärer. Flygsträckan är och den totala bränsleförbrukningen var jetbränsle. Koldioxidutsläppen var CO2. Bränsleförbrukningen per person var per mil. Snabba, säkra, miljövänliga kommunikationer till rimliga priser är den avgörande utvecklingsfaktorn för . Gotlänningarna är helt beroende av sin färja och sitt flyg för att klara de fysiska transporterna. Flyget kommer att förbli enda snabba transportalternativ . Därför är det avgörande att flyget blir klimatanpassat. vill införa en obligatorisk inblandning av biojet med ett slutmål om ett helt fossilfritt flyg 2030. I praktiken skulle det kunna börja genomföras genom ett antal helt biobränslebaserade flyglinjer. –är en lämplig sådan första linje. En grön flyglinje hjälper också till att bygga upp en basefterfrågan på en ny produktionslinje för grönt flygbränsle i . Det är avgörande för att få ner dagens höga priser på biojetbränsle. har av regeringen utsetts till att vara pilotlän i omställningen till ett förnybart samhälle. Särskilda medel har tillförs för detta uppdrag. har ansvar för detta uppdrag, men en grön flyglinje skulle kunna rymmas inom det. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som har anförts i motionen om att pröva möjligheten att göra –till en helt grön flyglinje driven enbart med biojet, inom ramen för en obligatorisk inblandning av biobränsle.
mot · H702915 · 2019-10-01 00:00:00 — Åtgärder och policy för bättre myndighets- och bolagsdialog med allmänheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre dialog med allmänheten och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens mest avancerade länder med en offentlig förvaltning som arbetar under lagar och regleringar. I stort finns det en acceptans hos medborgarna om behovet av dessa lagar och regleringar. Vi har också i många stycken effektiva myndigheter som göra ett bra arbete. Till exempel på miljöområdet uttrycker företag och allmänhet en förståelse och respekt för att den enskildes frihet kan begränsas till förmån för en allmän nytta och att det krävs långtgående utredningar och analyser. Men i våra kontakter med allmänhet, företag och organisationer framträder ett mönster där det ofta inte är själva lagstiftningen som är det som skapar frustration, oro eller konflikt. Snarare handlar det om brister från offentliga myndigheters sida i att bemöta, kommunicera, bekräfta etc. kommunikativ förmåga, lyhördhet och att kunna sätta sig in i den enskildes situation. Exempel på sådana situationer är Svenska kraftnäts dialog kring behovet av nya kraftledningar och Bergsstatens dialog med markägare i kring nya täkttillstånd. I inget av fallen är det fråga om en lagstiftningsfråga, utan det är en lednings- och styrningsfråga utifrån redan gällande regelverk. Vår bedömning är att det inte räcker med enkla kundnöjdhetsundersökningar, utan det är en fråga där medborgares, företagares och organisationers invändningar mot själva processen i olika komplexa ärenden måste tas på allvar och kunna följas upp. Annars riskeras tilltron till myndigheter och statliga bolag att urholkas. Konsekvenser av detta blir en erosion av tilltron till det legala samhället som i sin tur skapar betydande, om än dolda, samhällskostnader. Regering och riksdag som uppdragsgivare kan ta initiativ till en översyn av kvaliteten gällande myndigheters och statliga bolags dialog med allmänheten. Utifrån slutsatser av denna översyn kan en policy tillskapas i syfte att höja förståelsen, tilltron och respekten för de kvalificerade och komplexa beslut som statens myndigheter och bolag tar. Slutligen måste kvaliteten i arbetet på ett kvalificerat sätt kunna mätas och vara jämförbar mellan statens myndigheter och bolag. Per Schöldberg (C)
mot · H702916 · 2019-10-01 00:00:00 — Bättre kontroll av nödbelysning i allmänna lokaler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att inkräva rapport från ansvariga myndigheter om omfattningen av det beskrivna problemet med nöd- och hänvisningsbelysning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att utreda regelbunden rapporteringsskyldighet för landets fastighetsägare avseende underhåll och standard på nöd- och hänvisningsbelysning och tillkännager detta för regeringen. Det finns i ett stort antal samlingslokaler och andra lokaler som ska vara utrustade med tydlig och välfungerande nöd- och hänvisningsbelysning så att vi kan försäkra oss om att minimera personskadorna i händelse av brand, terrorhot och andra situationer som kräver utrymning. Många minns, till exempel, diskoteksbranden i då 63 personer omkom och 214 skadades. Händelsen ledde till en omfattande offentlig debatt om säkerheten i lokaler där många personer vistas . Man skulle kunna tro att situationen har förbättrats på grund av den tragiska olyckan när det gäller utrymnings- och nödbelysning i offentliga lokaler och fastigheter, men enligt branschens egna erfarenheter är situationen den motsatta. Enligt branschens nödbelysningssektion FSN är det egentligen inget fel på gällande regelverk, som reglerar den tillsyn som ska utföras av och . Problemet ligger snarare i det faktum att den reglerade tillsynen alltför sällan utförs av de ansvariga myndigheterna. Regeringen bör som första åtgärd begära in en rapport från de ansvariga myndigheterna för att få svar på hur situationen ser ut i olika offentliga lokaler, som t.ex. skolor, arbetsplatser, köpcentrum, hotell, konsertlokaler och andra arenor. Rapporten bör även innehålla tydliga mått på antalet utförda besiktningar av nöd- och hänvisningsbelysning. Rapporten bör sedan ligga till grund för beslut om eventuella ytterligare åtgärder. bör regeringen utreda möjligheten att ålägga landets fastighetsägare en regelbunden rapporteringsskyldighet avseende underhåll och standard på nöd- och hänvisningsbelysning, liknande den reglerade ventilationskontrollen – OVK (obligatorisk ventilationskontroll). Per Schöldberg (C)
mot · H702917 · 2019-10-01 00:00:00 — Återvinning i stället för nedskräpning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till lagkrav på näringslivet att återvinna alla jordartsmetaller som finns i befintlig elektronisk utrustning och tillkännager detta för regeringen. En stor del av elektroniken som vi använder går till spillo och sänds till andra delar av världen där den blir till elektronikskräp. Inte sällan till utvecklingsländer. har vi en diskussion om att vi behöver öppna nya gruvor för att möta morgondagens behov av tekniska lösningar, inte minst då vi behöver batterier till elbilar eller komponenter till våra smarta telefoner. Här finns en möjlighet där återvinning av all metall i befintlig utrustning borde vara en självklarhet. Något som inte görs .
mot · H702918 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att omarronderingsarbetet fortsätter och tillkännager detta för regeringen. skogs- och jordbruksmark är ägosplittrad. I länsstyrelsernas regleringsbrev gavs i i uppdrag att i samverkan med bl.a. Lantmäteriet, och uppdatera länets långsiktiga plan för strukturrationalisering av ägosplittrad jord- och skogsmark inom länet. I uppdraget ingick även att beskriva omarronderingens effekter på sysselsättning och värdeökning i produktionsledet samt att visa hur arbetet med omarrondering kan effektiviseras och stärkas och därmed utvecklas samt beskriva i länsstyrelsernas regleringsbrev ges i i uppdrag att redovisa hur myndigheten har bidragit till att effektivisera arbetet med omarrondering i . Även i Lantmäteriets regleringsbrev ska Lantmäteriet redovisa hur myndigheten har verkat för stärkt samverkan med i och i syfte bl.a. att harmonisera den information som myndigheterna lämnar. ska också redovisa hur myndigheten har bidragit till att effektivisera arbetet med omarrondering i . ska, i områden som är aktuella för arbetet med omarrondering, särskilt prioritera inventeringar för att kartlägga värdefulla naturvärden och arbetet med att kunna erbjuda områdesskydd inom nyckelbiotopsrika brukningsenheter. ska i beskriva utfallet av arbetet med omarrondering i och analysera årets resultat i jämförelse med resultat . Det är viktigt att påpeka att en lyckad omarrondering kräver en förankrad gemensam grundsyn baserad på de samhällsvinster som en omarrondering leder till. Dialog och transparens mellan alla berörda parter, såväl mellan myndigheter som mellan markägare och myndigheter. Omarrondering kan ge stora samhällsvinster och en hållbar utveckling av landsbygden och landsbygdens ekonomi. Den leder också till ökad skogsproduktion, vilket är mycket positivt för sysselsättningen och ger skatteintäkter till staten. Dessutom är omarrondering till nytta för samhället genom förbättrad rättssäkerhet, minskade myndighetskostnader, minskad klimatpåverkan samt positiva effekter för natur- och kulturmiljövärden. Det är helt avgörande för det fortsatta arbetet att det statliga engagemanget fortsätter.
mot · H702919 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för investeringar på Dalabanan och tillkännager detta för regeringen. behöver en modern och fungerande infrastruktur för arbete och industri. Ett ledande exportlän som kräver investeringar i järnväg. En av näringslivets viktigaste frågor i är transporter. Vare sig det handlar om tung exportindustri eller besöksnäringen är de beroende av hållbara och väl fungerande transporter. Det är viktigt. Och de satsningar som har skett har varit bra, men det behövs mer. Ett positivt exempel är de järnvägssatsningar som har skett på landsbygden. Till exempel så har gamla växlar bytts ut. Det har medfört att anläggningen har blivit mer robust med färre fel som följd. För del har det inneburit att järnvägssträckan Rågsveden–har kunnat tas i bruk igen. Men det råder fortfarande stora brister i järnvägsnätet. Det behövs fler investeringar i och satsning på järnvägen till och de stora godsstråken. Fungerande kommunikationer är också avgörande för en fungerande arbetsmarknadsregion och människors möjlighet att studera. Det ska vara enkelt för människor att resa till , och det måste vara enkelt för exportindustri att få ut sina produkter i världen. En av livsnerver är Dalabanan mellan och . behöver en robust tågtrafik på Dalabanan. Kapaciteten måste ökas. Restiderna för både gods- och persontrafik måste minska. Turtätheten ska ökas. Dalabanan måste ha en sådan klassificering och standard att tåg kan trafikera banan med största möjliga effektivitet och hastighet.
mot · H702920 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att föreslå Säfsnäs gamla socken (del av kommun) och till stödområde A och tillkännager detta för regeringen. För landsbygdens fortlevnad och för att människor ska kunna bo och verka där krävs kraftfulla stödåtgärder. Vi måste skapa förutsättningar för yngre människor att leva och verka i bygden. I och i är verkligheten att tandvårdskliniken läggs ner, banken stänger sitt kontor, postkontoret stängs och vårdcentralen stängs. Till detta kommer ett vikande befolkningsunderlag med en stigande genomsnittsålder. Inom stödområden finns särskilda möjligheter till insatser som gynnar näringslivsutveckling, till exempel avdrag för arbetsgivaravgifter och regionala investeringsstöd. omarbetades kartan för stödområden i och ingår kommunerna i stödområde A. Övriga kommuner i , med undantag för och Falu tätorter, ingår i stödområde B. Att få ingå i stödområde A skulle förbättra förutsättningarna för nuvarande företagande och entreprenörskap samt också kunna stimulera nyetablering av verksamhet. Inom stödområde A finns företagsstöd som innebär en nedsättning av arbetsgivaravgifter och större möjligheter till stöd till exempelvis nya investeringar. Lägre energiskatt genom avdrag är en fördel för tjänsteföretag och invånare.
mot · H702921 · 2019-10-01 00:00:00 — Samordningsinstans för utländska direktinvesteringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare främja utländska direktinvesteringar och se över möjligheten att inrätta en samordningsinstans för utländska direktinvesteringar i och tillkännager detta för regeringen. är attraktivt för utländska direktinvesteringar. Tre EU-medlemsländer, , och , är de absolut största investerarna i och står för av det totala investeringsbeståndet i (SCB). Tillverkningsindustrin är det främsta målet för de utländska direktinvesteringarna, men även energisektorn är viktig. Anledningen till att är attraktivt är flerspråkigheten, kvalificerad arbetskraft, mycket hög köpkraft per capita, ny teknik och innovation, liksom fördelaktiga skatteregler. Regeringen jobbar aktivt med att främja de utländska direktinvesteringarna. Investeringarna bidrar till att bygga upp ny produktionskapacitet, skapa nya jobb och driva på produktivitet och innovation i . Utländska direktinvesteringar är viktiga för välstånd, tillväxt och sysselsättning. Det är många aktörer som är involverade i investeringsfrämjandet i . (Business ) ansvarar för det statligt finansierade investeringsfrämjandet, och även regionala och lokala investeringsfrämjandeaktörer har en viktig roll då alla investeringar sker i ett lokalt sammanhang. Till detta tillkommer berörda myndigheter och andra offentliga och privata aktörer. Det är sammanfattningsvis många aktörer som är inblandade i dessa mycket komplicerade processer. För att öka konkurrenskraft internationellt och tillse att fortsätter att vara attraktivt behövs kompetens och resurser nationellt för att kunna ge bättre rådgivning och samordning kring de övergripande områdena. Vi behöver en instans som har mandat att samordna och sammankalla de olika främjandeaktörerna till gemensamma möten och ställningstaganden. I stora internationella etableringar är t.ex. kommun, länsstyrelse, SVK, , Lantmäteriet och Miljödomstolen inblandade. Vi skulle kunna öka vår konkurrenskraft ytterligare om vi förbättrade samordningen. bör ställa sig bakom förslaget att skapa en samordningsinstans för utländska direktinvesteringar och tillkännage detta för regeringen.
mot · H702922 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införande av ett vaccinationsprogram för vuxna och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett behov av att öka vaccinationsgraden hos svenska folket i allmänhet, och våra äldre i synnerhet. Näst efter rent vatten är vaccinationer det som mest effektivt har bidragit till folkhälsan i världen. Många allvarliga sjukdomar som fanns förr har mer eller mindre försvunnit från , tack vare att många har valt att vaccinera sig. Genom barnhälsovården och elevhälsan erbjuds alla barn och ungdomar att vaccinera sig mot flera sjukdomar kostnadsfritt, ex difteri, stelkramp, kikhosta, polio, mässling, påssjuka, röda hund, pneumokocker (lunginflammation) samt HPV (humant papillomvirus) för tjejer och snart för pojkar. Detta är mycket bra. Att inrätta ett liknande program för äldre bör ses över. Detta program skulle kunna innehålla influensa, pneumokocker (lunginflammation), bältros, herpes m.m. Dessa sjukdomar kan vara mycket svåra för äldre personer att drabbas av; en del avlider och en del får sviter och följdsjukdomar som begränsar deras liv. Ett sådant vaccinationsprogram skulle minska lidande och behov av utskrivning av antibiotika, sjukhusvistelse samt inte minst följdsjukdomar. Andra aspekter för ett införande är dels att det är många nyanlända som saknar vacciner som många får som barn, dels att det finns ett slags trend i att inte vaccinera sig och sina barn. Det är därför av stor vikt för folkhälsan att vi fortsätter att vaccinera barn och nyanlända. Frågan om att arbeta för att ett vaccinationsprogram för vuxna införs bör behandlas skyndsamt.
mot · H702923 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investeringar i infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. bidrar på ett tydligt och mycket positivt sätt till ekonomi genom att vara ett av landets viktigaste exportlän. har stora och viktiga exportföretag vars ekonomiska aktiviteter har en avgörande betydelse för hela landets ekonomiska utveckling. Tillverkning av stål, trävaror, papper och utrustning för elkraftsöverföring är störst när det gäller tillverkningsindustrin i länet. De stora företagen inom stålindustrin finns representerade i med moderna och högteknologiska verksamheter i (Outokumpu), () och (). Framgångsfaktorn har varit en tydlig specialisering med en produktion av alltmer kvalificerade produkter. Stålkoncernerna i exporterar av sin produktion till 150 länder. ABB i är världsledande inom tillverkning av komponenter och system för överföring av högspänd likström (HVDC). utgör också ett betydelsefullt besöksområde, sommar som vinter, med norra största vinterdestination som en viktig del. är landets i särklass ledande besökslän utanför de tre storstadsregionerna. Besöksnäringen har haft en stark sysselsättningsutveckling och har potential till en fortsatt stark tillväxt. till det som redan kommit till stånd och planeras för tidsperioden –2020 kommer tio miljarder att investeras . Framtidsinriktade investeringar i flygplats och köpcentrum i stärker den bilden. I ligger tätorterna i ett pärlband längs tydliga stråk. Där sammanstrålar även de för såväl nationell som regional nivå viktiga nord-sydliga och öst-västliga järnvägs- och vägstråken som utgör basen för som ett av landets absolut största godsgenererande län. är dessutom ett transitlän för den omfattande nord-sydliga godstrafiken i . Vart fjärde godståg () på svensk järnväg har sitt ursprung i eller passerar . närhet till ger förutsättningar för en samverkan och ett gemensamt arbete för utveckling av en storregional struktur i . Sammantaget innebär det ett hårt tryck på hela transportsystemet i och genom där en väl fungerande infrastruktur är avgörande för som ett av landets ledande besöks- och exportlän, såväl som för hela utveckling. Av januariavtalet framgår det att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. Det är något som också är viktigt för som region.