mot · H7023357 · 2019-10-03 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 Mänskliga rättigheter och demokrati i 3.1 Demokrati och rättsstatens principer 3.5 Civilsamhällets utrymme och MR-försvarares rättigheter 3.6 Press- och yttrandefrihet 3.7 Propaganda och trollfabriker 3.8 Religions- och trosfriheten 3.9 Urfolk och nationella, etniska och språkliga minoriteter 4 roll i världspolitiken 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka respekten för demokrati och rättsstatens principer i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka respekten för kvinnors rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka respekten för hbtq-personers rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska kräva ett stopp på de tjetjenska myndigheternas övergrepp mot hbtq-personer och verka för att hbtq-personers rättigheter respekteras fullt ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inkludera värnandet av fackliga rättigheter och arbetstagares rättigheter i resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge svenska ambassaden i i uppdrag att bevaka politiskt motiverade rättsprocesser och närvara vid rättegångar mot forskare och aktivister som t.ex. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka förenings- och mötesfriheten samt civilsamhällets förutsättningar i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligare bör prioritera värnandet av press- och yttrandefrihet i resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka friheten på internet i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kontakter med den tydligt bör markera mot de ryska trollfabrikerna och spridandet av propaganda och kräva ett stopp på det statliga stödet till dessa aktiviteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka religions- och trosfriheten i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör verka för att respekterar rättigheterna för landets urfolk och nationella, etniska och språkliga minoriteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska stå upp för suveränitet och folkrättens principer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de krigsförbrytelser som har begåtts under kriget i utreds av (), eller annan lämplig rättskipningsprocess, oavsett vilken gruppering som misstänks ha begått övergreppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör verka för att de stridande parterna ska respektera folkrätten, upphöra med attacker på civila och tillåta införsel av humanitär hjälp till civilbefolkningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande uppdatering av strategin som rör reformsamarbetet med västra bör prioritera demokrati, mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, ökad jämlikhet samt klimat- och miljöfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för samarbetet inom bör främja såväl förbättrade relationer mellan och som relationerna mellan baltiska folkgrupper och ryska minoriteter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för samarbetet inom bör verka för att stärka de baltiska staternas motståndskraft mot ryska påverkansoperationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska stå upp för suveränitet och folkrättens principer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i varje form av kontakt med sin ryska motsvarighet ska ta upp landets demokratiska brister, folkrättsbrott och kränkningar av mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN konsekvent ska försvara människorättsförsvarares rättigheter att söka och få finansiering enligt internationella konventioner och tillkännager detta för regeringen. vid makten har landet blivit alltmer odemokratiskt. efter fanns ett hopp om ett annat men ser vi ett reaktionärt, konservativt och patriarkalt styre som förtrycker oppositionella och människorättsförsvarare samt agerar aggressivt mot sina grannländer och spelar en destabiliserande roll i världspolitiken. I är tonläget ofta högt när debatteras. Landets agerande används som argument för Natomedlemskap och höjda försvarsanslag, men alltför sällan lyfts behovet av stöd till de modiga människorättsförsvarare som hotas av den ryska regimen. är ett säkerhetspolitiskt hot. Först och främst mot alla i som motsätter sig regimen eller som inte passar in i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, feminister, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer. Främst mot , , och länderna i . Utvecklingen i världens till ytan största land låter sig inte beskrivas på ett par sidor. I denna motion lyfter upp några av de frågor vi anser vara viktigast i relationen mellan och . Vi vill se en utveckling som ökar de mellanfolkliga kontakterna, t.ex. genom vänortssamarbete. Vi vill också understryka vikten av att öka rörligheten för den ryska befolkningen, inte minst genom lättnader vad gäller visumregler och turism och genom att underlätta för ryska studenter att studera i . behöver vara en tydlig och konsekvent röst för demokrati, folkrätten och de mänskliga rättigheterna i relationen med . 3 Mänskliga rättigheter och demokrati i Sedan återtog presidentmakten har regimen fört en politik som allt tydligare främjar konservativa värden, den rysk-ortodoxa tron, bevarandet av viss rysk kultur och patriotism. En rad lagar som syftar till att stärka konservativa, patriarkala och patriotiska värderingar samt begränsa vad regimen ser som skadligt inflytande har antagits. Det är exempelvis numera förbjudet att kränka någons religiösa känslor och att propagera för homosexualitet bland minderåriga (de begrepp som används i lagstiftningen). Flera statliga program för patriotisk fostran av medborgarna har återigen väckts till liv med påkostade militärparader i . Putins konservativa linje får stöd av högerextrema krafter som är på frammarsch. som oppositionen tystas har extrema religiöst-patriotiska grupperingar fått ökat inflytande. Med återkommande angrepp mot oppositionella och människorättsförsvarare fungerar dessa grupper som Putins stödtrupper. Även om de går längre i sina anspråk och krav än regimen, förhåller sig myndigheterna passiva till deras aktioner och ser oftast mellan fingrarna. Under Putins tid vid makten har också representanter för säkerhetstjänsten och militären fått större inflytande över beslutsfattandet medan reformförespråkare kraftigt har trängts tillbaka. 3.1 Demokrati och rättsstatens principer Formellt sett är det fritt fram att bilda politiska partier i , men framstående oppositionella politiker får ständigt avslag på sina registreringsansökningar. De ryska valen är oftast fredliga, men valfusk förekommer. Det är särskilt vanligt i de fall då regimens kandidat har en svag ställning. Det finns inga formella hinder för kvinnor och minoriteter att delta i det politiska livet. Kvinnor är dock kraftigt underrepresenterade i politiken, och av ledamöterna i duman är kvinnor. Även om domstolarnas oberoende garanteras i den ryska konstitutionen händer det att domstolar fattar politiskt motiverade beslut i känsliga ärenden. Oppositionsledaren har till exempel dömts för flera fall av bedrägeri, i vad han själv menar är politiskt motiverade rättsprocesser med syftet att stoppa honom från att kandidera i val. Ett påstående som har fått stöd från för mänskliga rättigheter. Rättssäkerheten är låg i vad som betraktas som politiskt motiverade mål. Försvaret får sällan lägga fram sina argument och domstolen dömer enkom baserat på den bevisning som åklagaren lägger fram. Även förundersökningarna kantas av stora rättssäkerhetsbrister. I de övriga rättsprocesserna är rättssäkerheten högre, men ekonomiskt starkare parter har generellt bättre förutsättningar till följd av utbredd korruption. Dessa brister i demokratin och rättsstatens principer utgör grundläggande hinder för en fungerande opposition och kampen för ett rättvisare och jämlikare där mänskliga rättigheter respekteras. Det handlar i första hand om säkerheten och levnadsvillkoren för ryska medborgare, men också för grannländerna och omvärlden. menar att bör värna dessa principer i alla delar av vår utrikespolitik. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka respekten för demokrati och rättsstatens principer i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Jämställdhet mellan kvinnor och män finns inskrivet i den ryska konstitutionen. Diskrimineringen av kvinnor är dock utbredd och stereotypa könsroller är djupt rotade. Enligt människorättsorganisationen dör uppskattningsvis 7 000–9 000 kvinnor till följd av våld i en nära relation. Vissa organisationer menar att det kan handla om så många som 14 000 kvinnor. Officiella siffror saknas. utsattes över 49 000 kvinnor för våld i nära relationer, enligt officiell statistik. Motsvarande siffra var 36 000. Enligt Center polisanmäler av de kvinnor som söker skydd hos organisationer misshandeln. av alla anmälda fall av våld i nära relationer leder till rättegång. saknar lagstiftning om kontakt- eller besöksförbud. Till följd av bristande kunskap om och förståelse för kvinnors rättigheter samt avsaknaden av ett effektivt system för att hantera kränkningar råder utbredd straffrihet för brott mot kvinnor. genomfördes försämringar gällande lagstiftning om våld i hemmet, vilket i praktiken har inneburit en avkriminalisering av våld i hemmet. abortlagstiftning är relativt liberal, men och den rysk-ortodoxa kyrkan vill se ett abortförbud. Något som saknar stöd hos folket. Kvinnor har generellt sett högre utbildning än män men har i genomsnitt av männens lön. Landet utmärker sig för en hög andel kvinnor på ledande företagsbefattningar, medan det är få kvinnliga bolagschefer. Inom 456 yrken är kvinnor förbjudna att verka, eftersom dessa anses alltför farliga eller skadliga. Kränkningar av kvinnors rättigheter är det vanligaste och mest omfattande brottet mot de mänskliga rättigheterna. är känt som förespråkare för kvinnors rättigheter, regeringens feministiska utrikespolitik har gjort avtryck. menar att vår röst behöver bli ännu starkare i dessa tider när reaktionära och patriarkala krafter är på frammarsch. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka respekten för kvinnors rättigheter i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Rättigheterna för hbtq-personer har varit på tillbakagång i . Det viktigaste och mest uppmärksammade exemplet är den lag som förbjuder ”propaganda för icketraditionella sexuella umgängen” som president undertecknade 2013. Lagen motiveras med att den ska ”skydda traditionella familjevärderingar”, och den har lett till en ännu värre stigmatisering och diskriminering av sexuella minoriteter, enligt en dom i för mänskliga rättigheter . Lagen har också lett till ett ökat antal hatbrott mot hbtq-personer, enligt en rapport från Human Rights Watch. Hur många som utsätts är svårt att avgöra, eftersom det finns osäkerhet kring statistiken då många inte vågar anmäla av rädsla för att tvingas komma ut eller för att de inte tror att det kommer att leda till någonting. För är rätten att uttrycka sin sexualitet och sin könsidentitet på sina egna villkor grundläggande mänskliga rättigheter oavsett var i världen man bor. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka respekten för hbtq-personers rättigheter i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har situationen i delrepubliken uppmärksammats särskilt, till följd av vågor av ökad repression, vilket beskrivs närmare nedan. uppmärksammade den ryska dagstidningen att myndigheterna i den ryska delrepubliken godtyckligt gripit över hundra män på grund av misstankar om att de var homosexuella. Många av de gripna hade också utsatts för tortyr och åtminstone tre personer hade dödats. Uppgifterna har senare bekräftats av bland andra () särskilt tillsatta rapportör som också slog fast att de federala ryska myndigheterna inte hade utrett händelserna tillräckligt och att ingen enskild individ hade avkrävts ansvar för delaktighet i övergreppen. verkar en ny våg av repression riktad mot hbtq-personer ha inletts. har en kraftig ökning av gripanden av hbtq-personer skett; omkring 40 personer sägs ha gripits och dessa ska ha förts till ett inofficiellt häkte i Argun i . Minst två av de frihetsberövade ska ha dött till följd av tortyr, enligt uppgifter från flera håll. Hbtq-personer i lever under svåra förhållanden, men de två ovannämnda omgångarna av upptrappade angrepp bör ses som en intensifiering av repressionen, enligt en rapport från för landinformation och landanalys inom migrationsområdet (Lifos). ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN kräva ett stopp på de tjetjenska myndigheternas övergrepp mot hbtq-personer och verka för att hbtq-personers rättigheter respekteras fullt ut. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Världsfacket rankar i Global Rights Index 142 av världens länder utifrån graden av respekt för de mänskliga rättigheterna i arbetslivet. Länder rankas på en skala där 1 är bäst och 5 sämst. graderas till en trea, vilket betyder att det sker regelbundna kränkningar av fackliga rättigheter. har stora problem med osäkra arbetsvillkor samt ojämlik och ojämställd lönesättning. Andra utmaningar är arbetsvillkor och avskedanden som inte sker i enlighet med arbets- och hälsolagstiftningen. Det finns också en utbredd uppfattning bland civilsamhällesorganisationer att fackföreningarna i allt större utsträckning tillgodoser arbetsgivarnas behov. De svaga juridiska fackliga rättigheterna utgör en annan svårighet för den samlade ryska fackföreningsrörelsen. Det är i princip omöjligt att organisera en laglig strejk, vilket gör det svårt att sätta press på arbetsgivarna i förhandlingarna. Det har i sin tur gjort att täckningen av kollektivavtal sjunkit. Det saknas dock officiell statistik över hur stor täckningsgraden är. De inskränkningar av mötesfriheten, föreningsfriheten och friheten på internet som gäller i landet drabbar de fackliga organisationerna på samma sätt som andra delar av civilsamhället och försvårar möjligheterna till facklig organisering. Under förberedelserna inför i dog 70 byggnadsarbetare. Normalt har 10 000 byggnadsarbetare. före ökade antalet till närmare 100 000. Migranter från och lockades av löften om löner som i många fall aldrig infriades. Vittnesmål om bluffkontrakt, uteblivna löner och bestraffningar mot dem som vågat protestera var vanliga. Inför för herrar 2018 som också hölls i omkom minst 21 byggarbetare under byggnadsarbeten inför mästerskapet, enligt det globala byggfacket . Av en rapport från Human Rights Watch – som undersökt villkoren för de arbetare som har byggt de stora sportanläggningarna och hotellen – framgår att migrantarbetare i flera fall inte har fått ut sina löner och har arbetat under mycket dåliga arbetsvillkor. De löner som har betalats ut har dessutom varit mycket låga. står upp för fackliga rättigheter överallt i världen. Att få organisera sig i fria och oberoende fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet. I den nuvarande resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2018 nämns varken fackliga eller arbetstagares rättigheter. Denna brist bör regeringen åtgärda när strategin ska förnyas . Regeringen bör inkludera värnandet av fackliga och arbetstagares rättigheter i resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.5 Civilsamhällets utrymme och MR-försvarares rättigheter Sedan återtog presidentposten , som premiärminister, har flera lagar som inskränker föreningars möjligheter att verka fritt antagits. Det mest kända exemplet är troligtvis den så kallade agentlagen som tvingar opinionsbildande organisationer med finansiering från utlandet att registrera sig som ”utländska agenter”. Det innebär att de får en officiell stämpel med mycket negativ klang, i praktiken likställs de med spioner. har agentlagen i första hand tillämpats mot organisationer som verkar för mänskliga rättigheter (MR). registrerades i som utländsk agent av de ryska myndigheterna. följdes registreringen upp med böter. Till följd av händelserna begränsade sin verksamhet i . Genom en lagändring som genomfördes vid ungefär breddades också omfattningen av begreppet landsförräderi. Det ledde till att all verksamhet som av myndigheterna bedöms vara ”riktad mot säkerhet” kan utgöra grund för åtal. Ytterligare ett exempel på den ökande repressionen mot civilsamhället är den kraftiga inskränkningen av mötesfriheten. Demonstrationer nekas ofta tillstånd och nya lagar med extremt höga böter för deltagande i demonstrationer har antagits. De demonstrationer som hålls slås ned brutalt och möten upplöses. För att skapa en illusion av föreningsfrihet och mångfald inom det civila samhället har flera så kallade GONGO:s (statligt styrda civilsamhällesorganisationer, från Government-operated non-governmental organization) bildats av den ryska regimen. Staten har stärkt sitt stöd till dessa organisationer samt organisationer som bedöms som politiskt ofarliga och endast fokuserar på sociala frågor, för att ytterligare ge sken av välvilja och öppenhet. En strategi som den ryska regimen använder i försöken att kväva oppositionen och människorättsförsvararnas kamp är falska anklagelser. En av de mest uppmärksammade politiska fångarna är den tjetjenske människorättsaktivisten . Han greps och dömdes till fängelse för påstått narkotikainnehav. Själv menar han att narkotikan hade planterats hos honom av polisen. Han släpptes dock . Ett annat exempel på denna strategi är den ryske historikern, forskaren och MR‑aktivisten , som har kartlagt offren för terror i . Många svenska familjer har genom hans verksamhet fått klarhet i försvunna släktingars öden. Dmitrijev har under ett tjugotal år varit verksam i den ansedda , som jobbar med forskning kring och publicering av material om totalitära historia samt med att övervaka mänskliga rättigheter i dagens och i före detta Sovjetstater. Verksamheten som inleddes har mött kraftigt motstånd från myndigheterna och Memorial har tillsammans med en lång rad andra organisationer stämplats som utländsk agent. arresterades Dmitrijev, formellt anklagad för spridande av barnpornografi. Flera experter bedömer anklagelsen som helt politiskt motiverad. De forskare som arbetar med att synliggöra och avslöja stalinismens brott lever under ständigt hot från den ryska statsmakten. Regimens användning av falska anklagelser och propaganda, riktat mot enskilda forskare och aktivister som betraktas som ett hot mot regimen, behöver synliggöras och motarbetas. Genom att följa och uppmärksamma dessa fall kan omvärlden minska effekterna av denna strategi. Här kan närvaro och uppmärksamhet från utländska ambassader spela en viktig roll. menar att svenska ambassaden bör bevaka politiskt motiverade rättsprocesser mot forskare och aktivister. Regeringen bör ge svenska ambassaden i i uppdrag att bevaka politiskt motiverade rättsprocesser och närvara vid rättegångar mot forskare och aktivister som t.ex. . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I rapporten ”I Kremls skugga: mord som politisk metod” från Östgruppen beskrivs hur både och den tjetjenske ledaren använder mord på politiska motståndare – både i och utanför landets gränser – för att behålla och stärka sin makt samt för att skrämma oppositionella. Morden på , Politovskaja och Magnitskij är de mest kända och uppmärksammade. Flera av de mördade var delaktiga i den utredning som följde på ett antal bombdåd 1999. Den ryska staten har anklagat tjetjenska terrorister för bombdåden, men det finns de som menar att regimen själv har ett ansvar. Det ska också tilläggas att det i flera av de mord som beskrivs inte är helt klarlagt vem som är ansvarig, av förklarliga skäl. blossade omfattande protester återigen upp i , trots den stränga lagstiftningen. Protesterna riktades mot vad oppositionen menade var orättvisa uteslutningar av oppositionella kandidater från lokalvalet i som hölls . Under flera i rad anordnades demonstrationer. Över 1 000 människor uppgavs ha gripits vid en av demonstrationerna. Polisinsatsen var den största sedan protesterna enligt , forskningsledare på (). Redan innan protesterna började greps också flera nyckelpersoner. Bland dem fanns oppositionsledaren . Anledningen till att polisen gick så hårt fram mot demonstranterna var den ryska regimens oro över att protesterna skulle sprida sig i av allt sämre ekonomiska förhållanden för en stor del av landets befolkning. I bakgrunden fanns också en osäkerhet hos den politiska eliten inför parlamentsvalet och ytterst presidentvalet , då Putins mandatperiod går ut. De samlade resultaten från lokalvalen innebär ett bakslag för president . Hans parti Enade tappade stöd och kandidater som stöder andra partier tog hem nästan hälften av platserna i statsduman i . Detta trots att ett 50-tal oppositionella kandidater inte ställde upp i valet. var valdeltagandet i lågt; endast röstade. Det har också kommit flera rapporter om valfusk. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka förenings- och mötesfriheten samt civilsamhällets förutsättningar i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6 Press- och yttrandefrihet Även press- och yttrandefriheten har inskränkts kraftigt . Massmedier med stor räckvidd är hårt kontrollerade av regimen. Regimens effektiva propagandaarbete förser därmed medborgarna med information och budskap som har anpassats efter regimens intressen. Kritiska röster censureras från det offentliga samtalet och oberoende journalister som försöker förmedla en objektiv bild riskerar repressalier. I det pressfrihetsindex som Reportrar utan gränser presenterar hamnade på plats 149 av 180 undersökta länder 2019. Sedan de stora demonstrationerna mot har den ryska regimen stiftat flera nya lagar som inskränker invånarnas frihet på nätet. Internetoperatörer måste numera lagra sina användares internettrafik och tvingas samarbeta med säkerhetstjänsten.