mot · H7022627 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgifter till UO 20 Allmän miljö- och naturvård har vuxit kraftigt . –2014 var förändringarna i utgifterna små medan ökningen mellan –2018 innebar mer än en dubblering. Flera av utgiftsposterna syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser, vilket är viktigt för att kunna motverka potentiellt höga temperaturökningar till följd av utsläpp av växthusgaser. Källa: Årsredovisning för staten. baseras på interimsregeringens budget. Flera instanser, bland annat samt (RUT-utredning : 1185), har dock påvisat att flera av de åtgärder som vidtagits inom statliga program har haft en mycket låg kostnadseffektivitet sett till reducerad mängd utsläpp. har gjort en jämförelse av tre metoder som syftar till att minska utsläpp av växthusgaser vilka redovisas i tabellen nedan. kronor per minskat kg utsläppt CO2 0,14–0,35 EU:s handel med utsläppsrätter Källa: , rapport 2018:1185. I stället för att ytterligare öka utgifter till program som är ineffektiva för att minska utsläpp av växthusgaser så bör budget koncentreras till sådana åtgärder som är effektiva. Motivet bakom flera av insatserna i är dessutom att agera föregångsland, men det är svårt att se hur ineffektiva åtgärder ska kunna förmå andra länder att följa det svenska exemplet. föreslår en minskad budget relativt regeringen men genom att de satsningar som föreslås har en högre kostnadseffektivitet så uppnås samma resultat. Svensk elproduktion är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser, så genom att koncentrera åtgärder till utvecklingsländer med en högre andel fossilbaserad elproduktion nås klart bättre resultat. Kostnadsutvecklingen för verket har varit mycket kraftigt stigande . När landet står inför betydande utmaningar inom så många sektorer, inklusive den kommunala sektorn, skolan, polisen och försvaret, bör anslag återställas till tidigare nivå. föreslår därför en minskning av verkets anslag för med jämfört med regeringens budget. Åtgärder för värdefull natur Förvaltning av skyddad natur är ett viktigt område. Värdefulla och känsliga naturområden kräver skötsel för att måna deras speciella naturvärden. Skötseln av reservat och andra formellt skyddade områden är ofta eftersatt. I framtida skötsel måste även hänsyn tas till risken för att skadegörare kan sprida sig från bevarad gammal skog till intilliggande skogsfastigheter. Det bör bli lättare för markägare att få ersättning för artbevarande inslag i brukandet av sin mark genom avtal med myndigheter. Markägare vars brukande redan inskränkts men som inte fått ersättning för detta bör ha kompenserats senast . Efter en period av kraftigt ökade arealer skyddad natur, behövs nu en period av konsolidering, där mer fokus läggs på att hantera de arealer som redan är skyddade. föreslår därför en minskning under punkten Åtgärder för värdefull natur för med jämfört med regeringens budget. Sanering och återställning av förorenade områden har omkring 80 000 förorenade områden och saneringen av dessa är mycket eftersatta. Sanering av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som vi har mycket goda möjligheter att påverka. föreslår därför en förstärkning av anslaget med . Avgifter till internationella organisationer Anslaget får användas till utgifter för internationella miljörelaterade organisationer. förordar en översyn av dessa medlemskap med inriktningen att minska anslaget med för . /infördes ett nytt beskattningssystem för personbilar kallat bonus–malus. Genom att öka skatten för bilar med utsläpp över CO2/km och ge en premie till bilar med utsläpp under CO2/km är tanken att nybilsinköpen ska styras om. Det är dock endast ett antagande att en bil med låga utsläpp kommer att ersätta en bil med höga utsläpp. Systemet kan leda till ökad försäljning av bilar med låga utsläpp utan att för den skull minska försäljningen av andra bilar. Den stora resursanvändningen det innebär att tillverka en bil, särskilt en elbil, gör också att osäkerheten för systemets effektivitet kan ifrågasättas. Elbilar är dyra och ligger prismässigt utom räckhåll för en stor andel av befolkningen. Vi föreslår därför att systemet slopas och att beskattningen återgår till förutvarande system. () är en viktig samhällsinstitution. föreslår en minskning med , vilket motsvarar nivån på upparbetade medel . Insatser för internationella klimatinvesteringar klimatpolitik har som utgångspunkt att har ett av västvärldens allra lägsta utsläpp per capita samt att oljeberoende och utsläpp av växthusgaser i högsta grad är globala frågeställningar. Det ter sig därför naturligt att vidta åtgärder så att satsningar på detta område görs i en internationell kontext, varför vi förordar en ökning av regeringens anslag. Exempel på hur kan bidra till såväl lägre användning av fossila bränslen som till utveckling, är stöd till utbyggnad av vattenkraft, solenergi och annan förnybar energiteknik. vill även bidra internationellt till att bevara och utveckla skogar som hotas att överföras till annan markanvändning, såsom exempelvis i till oljepalmsplanteringar eller i till jordbruks- och betesmarker. Skydd av värdefull natur har med oro noterat att föregående regering undandrog ytterligare mycket stora arealer skogsmark från brukande. ställer sig inte bakom denna snabba utökning av arealerna totalt skyddad skog. Det är ofta ett ineffektivt och dyrt sätt att skydda arter, det begränsar möjligheterna till det brukande av skogen som utgör en basverksamhet för en stor del av lantbrukare och en viktig källa till arbetstillfällen på landsbygden, det minskar volymerna av virke tillgängliga för skogsindustrin som är en av våra viktigaste exportindustrigrenar, det minskar möjligheterna till successivt ersättande av fossila material och bränslen med biobaserade sådana från skogen och det innebär inte sällan begränsning av skogsägares äganderätt i en grad och på sätt som närmar sig övergrepp. Vi vill ha ett tillfälligt stopp för såväl utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper. förordar vi en noggrann utredning av vad som skyddats , vad som kan behöva ytterligare skyddas och vad som är i tillräckligt hög grad skyddat. som arealerna skyddad skog inte utökas, bör även de fall där ersättningsfrågor inte är lösta, kunna slutföras. Viss omfördelning av skyddade arealer kan också komma ifråga, varvid viss areal avförs från skydd, medan annan tillförs. Länsstyrelserna har vidare arbetat med att ta fram handlingsplaner för Grön infrastruktur. Från sida vill vi understryka att enskilda markägares skogs- och jordbruk inte ska underkastas statlig styrning på landskapsnivå, det är markägaren som ska planera sitt brukande. föreslår en minskning under punkten Skydd av värdefull natur för med jämfört med regeringens budget. avvisar regeringens satsningar som innebär stora kostnader, medan nyttan är svår att mäta. tar redan på sig mycket större utsläppsminskningar än jämförbara länder, trots att våra koldioxidutsläpp per capita är bland EU:s allra lägsta. Vi anser att budgetmedel främst bör fokuseras på effektiva miljöinsatser, framförallt på forskning och innovation för att ta fram realistiska alternativ till fossil energi, inklusive förnyelsebar energi och ny kärnkraft, och för att utveckla bioekonomi, inklusive biologiska drivmedel. Budgetmedlen bör även fokuseras på internationella insatser där nyttan av pengarna är större, exempelvis på aktivt skogsbruk som ett alternativ till att överföra skog till annan markanvändning, såsom sker i till oljepalmsplanteringar och i till jordbruk och betesmark. har visat att den årliga ökningen av växande virkesförråd motsvarar av landets koldioxidutsläpp. Denna effekt räknas inte in i den vanliga uppgiften om att medelsvensken släpper ut omkring koldioxidekvivalenter , en nivå som ändå är en av lägsta. Det skulle vara fullt möjligt att med ytterligare ökade tillväxthöjande åtgärder i skogsbruket inom några årtionden helt kompensera för koldioxidutsläpp. Ökningen av mängden bundet kol i våra skogar är en följd av aktivt brukande. En politik som stödjer aktivt brukande i kombination med naturskyddande åtgärder är därför ett av de allra mest effektiva sätten att minska nettoutsläppen av koldioxid. Detta sammantaget leder till en mycket effektivare klimatpolitik i en global kontext. sänker dieselskatten inom jord- och skogsbruk, vilket bidrar till att bevara jordbruk och därmed öppna landskap, vilket är positivt för den biologiska mångfalden, som det förbättrar förutsättningarna för våra gröna näringar. Sänkt dieselskatt ger även mer långsiktiga förutsättningar för aktivt skogsbruk, vilket ger positiva klimateffekter genom ökad tillväxt på skogen. föreslår därför att punkten Klimatinvesteringar stryks ur statens budget för . Stödet fungerar som ett marknadsintroduktionsstöd, vilket är principiellt problematiskt. Det bör inte vara statens roll att introducera nya varor och tjänster på marknaden som för tillfället inte efterfrågas och satsningen kan inte sägas ligga till grund för en effektiv klimatpolitik. Stöd för gröna och trygga samhällen anser att detta är ett renodlat politiskt projekt med oklara ambitioner och låg effektivitet för biologisk mångfald. Dessutom är begreppet grönare städer mest relevant i länder där skugga är en grundläggande faktor för att minska hettan och därigenom behovet av luftkonditionering och sötvatten. anser att detta projekt saknar tillräcklig relevans för och därför inte bör realiseras med statliga anslag. Stadsbyggnation bör dessutom fortsatt främst vara en angelägenhet. förordar snarare mer inflytande från medborgarna och de boende. Därför tar bort samtliga medel från anslagsposten, , för . vill rikta in statens stöd till industrin mot åtgärder som stärker landets basnäringars konkurrenskraft genom produktutveckling och relaterad utveckling, inte minst inom stål- och bioekonomisektorerna, som miljö- och klimatnytta eftersträvas. För att tydliggöra detta föreslår ett anslag för Innovativ teknik för miljö och klimat om , som stödet till Industriklivet minskas till för . Medlen ska användas till stöd till projekt som Hybrit, som utvecklar ny världsunik processteknik, men inte till triviala investeringar för minskning av koldioxidutsläpp med känd teknik. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ser i Formas en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation i områden knuta till miljö och areella näringar och för utveckling av bioekonomiområdet. vill också lägga in en högre växel vad gäller forskning kring globala miljöproblem i ett vidare perspektiv och avsätta mer medel för detta ändamål. Innovativ teknik för klimat och miljö inrättar ett särskilt anslag om inriktat mot framtida lösningar, med relevans främst för energi- och klimatområdet. Utveckling av produkter som gynnar bioekonomin och klimatet i kan även spridas till andra länder och därmed leda mot betydande förbättringar globalt. En balanserad miljödebatt bör ha sin utgångspunkt i att världens befolkning ökar och att efterfrågan på energi och resurser måste mötas. Kunskap, teknik och internationellt samarbete är nyckelord inför denna osäkra framtid. Exempelvis ger teknikutveckling som resulterar i energilösningar som minskar intresset för fossil energi, en global och bestående effekt, i och med att även andra länder kommer att vara intresserade av att använda tekniken. Dessutom ger det exportintäkter och arbetstillfällen, som ställning som kunskapsnation stärks. Motsvarande effekt nås inte av insatser som enbart är inriktade på att minska koldioxidutsläpp i . Skräp utmed våra kuster är ett återkommande problem hos 30-talet kommuner. Mestadels härrör skräpet från andra länder till följd av havsströmmar, vilket gör det svårt att förebygga med ett ändrat svenskt regelverk. Det extra stödet som getts till kommunerna har visat på goda resultat och ser ett behov av att intensifiera arbetet och göra det mer långsiktigt. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (SD) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Innovativ teknik för miljö och klimat föreslår en minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden, vilket motsvarar en återställning till tidigare nivå. 1:3 Åtgärder för värdefull natur föreslår en minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden huvudsakligen beroende på att den takt med vilken regeringen föreslår att nya områden bör skyddas är för hög. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden. omkring 80 000 områden i behov av sanering är eftersatta och därför behöver anslaget stärkas. 1:7 Avgifter till internationella organisationer föreslår en minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden. –1 760 000 –2 430 000 –2 490 000 motsätter sig bonus–malus-systemet och föreslår en återgång till förutvarande beskattning av personbilar. Anslaget försvinner därför, vilket innebär en minskning relativt regeringen med 1 760, 2 430 respektive i budgetperioden. föreslår en minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden, vilket motsvarar nivån på upparbetade medel från föregående budgetperiod. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden då stödet har visat sig ha en mycket hög kostnadseffektivitet. 1:14 Skydd av värdefull natur föreslår en minskning av anslaget med 476, 676 respektive . Huvudanledningen är att regeringens takt för statligt ianspråktagande av natur som är skyddsvärd är för hög. –1 955 000 –1 835 000 –1 855 000 föreslår att anslaget tas bort helt för den kommande budgetperioden då. Flera instanser har påvisat att en närbesläktad stödform i Klimatklivet har haft mycket låg effektivitet och innan nya former av stöd införs bör det påvisas att de är har också redan omfattande verksamhet som innebär sänkor av koldioxidhalten i atmosfären. föreslår en minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden. Stödet fungerar som ett marknadsintroduktionsstöd och det är inte önskvärt att staten ska spela denna roll i denna kontext. 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen föreslår att anslaget tas bort helt för den kommande budgetperioden då regeringen inte har påvisat att detta skulle vara ett effektivt sätt att öka tryggheten i samhället. föreslår en minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden. Programmet ska minska i de delar där triviala investeringar för minskning av koldioxidutsläpp görs med känd teknik, eftersom det inte är ett effektivt användande av medel, medan projekt som utvecklar ny världsunik processteknik får fortsatt stöd. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden. 3:1 Innovativ teknik för miljö och klimat föreslår ett nytt anslag kallat Innovativ teknik för miljö och klimat och anslår för den kommande budgetperioden. föreslår ett nytt anslag kallat Strandstädning och anslår för den kommande budgetperioden.