mot · H7023357 · 2019-10-03 00:00:00 — Mängder av hemsidor har blockerats, och det har blivit olagligt att i sociala medier uppmana till deltagande i en demonstration som ännu inte har fått tillstånd. kom ett domstolsbeslut som innebar att den i landet populära chattjänsten Telegram skulle blockeras. Beslutet ledde till stora protester och myndigheterna lyckades aldrig blockera tjänsten. Ett annat misslyckat försök att begränsa friheten på internet från regimens sida var den lag som förbjuder VPN-tunnlar – mjukvara som gör det möjligt att kringgå censuren – då många ryssar fortsätter att använda VPN för att komma åt blockerade hemsidor. kom två nya lagar som ger myndigheterna möjlighet att blockera och straffa hemsidor som publicerar falska nyheter eller uppgifter som förolämpar staten, statssymboler eller det ryska samhället. dömdes en man till böter för att ha förolämpat presidenten i ett inlägg i sociala medier. ser med oro på utvecklingen i och menar att den kräver ett tydligt agerande från sida. Fria medier är en förutsättning för ett demokratiskt samtal där både den politiska och den ekonomiska makten granskas på sakliga grunder. Regeringen bör tydligare prioritera värnandet av press- och yttrandefrihet i resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. togs ytterligare steg mot att inskränka friheten på internet genom att ”lagen om ett suveränt internet” antogs. Lagen, som ger myndigheterna ännu större möjlighet att totalt begränsa ryska användares möjlighet till ett fritt internet, ses som ett försök till ett system liknande slutna internet, men experter menar att den kommer att bli svår att implementera. Lagen som träder i kraft motiveras av duman – det ryska parlamentet – som ett svar på om cybersäkerhet där anklagas för att ligga bakom cyberattacker. Enligt organisationen , som tillvaratar ryssarnas digitala rättigheter, är säkerheten bara en förevändning för att ytterligare öka kontrollen över ryska befolkningens kommunikation och inhämtning av information. Roskomsvoboda säger att det i praktiken är omöjligt för den ryska regimen att skapa ett system likt det kinesiska då det är mycket svårare att sluta ett öppet system än att som bygga sitt internet som ett slutet system från början. Den nya lagstiftningen har mött kraftig kritik från internationella människorätts- och demokratiorganisationer. Utöver konsekvenserna för det ryska samhället ser man stora risker för att praktiken sprider sig till andra länder som ofta tar efter repressiva agerande. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka friheten på internet i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.7 Propaganda och trollfabriker I sina försök att sprida den ryska världsbilden till andra länder har etablerat flera statliga medier – exempelvis Sputnik och RT (tidigare Today) – som sänder nyheter till utlandet på flera språk. Dessa medier försöker sprida den ryska regimens officiella syn på händelserna i världen. Den ryska regimen har även upprepade gånger anklagats för försök att påverka opinion och valresultat i flera västländer. I sina påverkansoperationer använder sig regimen av en så kallad trollfabrik under namnet (). sprider information med budskap som gynnar den ryska ledningen i sociala medier. konstaterade 2019 att den genom hackerattacker och påverkansoperationer försökte lägga sig i det amerikanska presidentvalet . 28 ryska medborgare har åtalats för brott som framkommit i rapporten. rapporterade om hur ryska trollfabriker sprider lögner och propaganda om . Rapporteringen baserades på ett material bestående av tre miljoner Twitterinlägg, kopplade till över 2 800 trollkonton som sedan stängts av från Twitter. Materialet hade samlats in av forskare vid i . Bland dem fanns 330 engelskspråkiga användarkonton som hade publicerat omkring 1 920 meddelanden om . Majoriteten av inläggen handlar om brottslighet, invandring och muslimer. Exempelvis spred över 20 olika trollkonton ett blogginlägg som påstod att en svensk man hade fått böter för att ha ätit bacon framför några kvinnor i slöja. Sanningen var att mannen dömdes för ofredande eftersom han hade följt efter kvinnorna, viftat med bacon framför deras ansikten och sagt att han hatar muslimer. Den ryska regimens reaktionära och rasistiska agenda är tydlig även i spridningen av propaganda internationellt. menar att denna utveckling måste motarbetas. Den ryska regimens användning av dessa metoder behöver fördömas och lyftas i diplomatiska kontakter med den . Regeringen bör i kontakter med den tydligt markera mot de ryska trollfabrikerna och spridandet av propaganda och kräva ett stopp på det statliga stödet till dessa aktiviteter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.8 Religions- och trosfriheten Trots att garanterar religionsfrihet i konstitutionen finns omfattande inskränkningar av den. Religiösa minoriteter trakasseras, förbjuds och beskrivs som extremister som lagen om samvetsfrihet och frihet för religiösa föreningar ger den rysk-ortodoxa kyrkan en särskild roll. har den rysk-ortodoxa kyrkan fått en allt starkare ställning i landet genom ett nära förhållande till statsmakten. Kyrkan spelar genom sitt ideologiska stöd för att definiera så kallade traditionella värden som framhåller kärnfamiljen och kvinnors roll som mödrar och hustrur en viktig roll i Putins politiska projekt. är minst 255 personer fängslade på grund av religiösa skäl enligt människorättsorganisationen . Flera lagändringar har begränsat religions- och trosfriheten. Anti-extremismlagstiftningen är ett exempel. Jehovas Vittnen, med sina 395 lokalorganisationer och över 170 000 medlemmar i landet, är särskilt utsatta. förklarades de vara en extremistisk organisation och förbjöds av att verka i . Den som fortsätter att utöva sin tro riskerar upp till fängelse. Även vissa muslimska grupper såsom Hizb ut-Tahrir har drabbats av denna lagstiftning. En annan lagändring som har haft stor effekt är skärpningen av terroristlagstiftningen 2016 som begränsar missionärers verksamhet i . Predikan får endast ske inom officiellt registrerade religiösa organisationer och på godkända religiösa platser. Lagstiftningen har fått långtgående konsekvenser genom en väldigt extensiv tolkning. Bland annat har en yogainstruktör i hotats med åtal efter att ha givit en offentlig föreläsning och ett exemplar av bibel konfiskerades i då den inte var märkt på rätt sätt. Dessutom fick en bloggare en och tre månaders villkorlig dom efter att lagt upp en film där han spelade Pokémon Go i en katedral, vilket ansågs ha uppmanat till hat och kränkt troendes känslor. menar att religions- och trosfriheten, som centrala delar av de mänskliga rättigheterna, måste värnas i fria samhällen. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka religions- och trosfriheten i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.9 Urfolk och nationella, etniska och språkliga minoriteter Omkring en femtedel av befolkningen i tillhör olika nationella och etniska grupper. Enligt lag skyddas totalt 40 etniska grupper om sammanlagt 244 000 personer som urfolk. Skyddet för urfolk begränsas dock ofta av regeringsbeslut som rör utvinning av naturresurser i norra . lanserades en handlingsplan för hållbar utveckling för urfolken. Grupperna har alltjämt begränsad tillgång till sociala tjänster, utbildning och vård. Myndigheter tvistar ofta med urfolksgrupperna angående nyttjanderätt av mark och fiske. De ryska urfolkens paraplyorganisation (RAIPON) knöts 2013 närmare statsmakten, och viktiga organisationer som främjar urfolkens rättigheter har stämplats som ”utländska agenter”. dödades sex personer och ett 60-tal skadades i attacker med rasistiska förtecken, enligt statistik från Sovacentret. anser att rättigheter för urfolk och nationella, etniska och språkliga minoriteter i behöver stärkas. Regeringen bör som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att respekterar rättigheterna för landets urfolk och nationella, etniska och språkliga minoriteter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4 roll i världspolitiken angrepp på och annekteringen av 2014 har varit definierande för landets relationer med omvärlden och lett till en direkt kris när det gäller relationerna med EU och övriga västvärlden. har utestängts från G7, och samarbetet inom har avbrutits. EU och Nato har infört ekonomiska sanktioner mot . har svarat med att stoppa livsmedelsimport från EU- och Nato-länder, öka sin import från andra länder samt satsa på självförsörjning. Förhandlingarna med EU om en förlängning av samarbetsavtalet som skulle leda till visumfrihet har avbrutits. Efter annekteringen av förlorade rösträtten i . svarade landet med att sluta betala medlemsavgiften till organisationen och har även hotat att lämna . Det skulle ha inneburit att ryska medborgare inte längre kunde vända sig till med sina klagomål om kränkningar av deras mänskliga rättigheter. röstade för att åter välkomna som fullvärdig medlem. röstade emot beslutet och kritiserade Socialdemokraterna för att de röstade för detsamma. Vi har också kritiserat regeringen för att den i har röstat för att åter välkomna i , trots annekteringen av och kriget i östra . I samband med inledde en intensifiering av sitt propagandakrig mot flera västländer. Nyhetsbyrån och tv-kanalen (tidigare Today) är verksamma i en rad länder och på flera språk. Med cyberkrigföring och så kallade trollfabriker i sociala medier har också försökt påverka opinionsbildning och valprocesser i väst, såväl i mindre grannstater som som i . har också aktivt försökt öka splittringen inom genom att utveckla kontakter med högerradikala regeringar och partier (som i och ). ger också stöd till ett flertal odemokratiska regimer runt om i världen. De nära banden med i grannlandet hämmar möjligheten till en demokratisk utveckling. Likaså stödet till Maduroregimen i . relationer med , efter , reglerades 1997 genom ett vänskapsavtal och ett avtal som gav rätt att fortsätta att arrendera en del av den tidigare sovjetiska flottbasen i Sevastopol på . hade 1954 överförts från den ryska till den ukrainska . inleddes en omfattande proteströrelse som reaktion på att Rysslandsvänlige president, , avvisade ett associationsavtal med EU och ingick ett avtal med . Protesterna möttes med brutalt våld och ledde till blodiga sammandrabbningar. lämnade Janukovytj presidentposten och flydde till . När en västvänlig regering tog över kallade det för en fascistisk kupp och varnade för att det skulle leda till att Nato övertog flottbasen i Sevastopol och att rysktalande i skulle förtryckas. Under denna förevändning ockuperade ryska styrkor tillsammans med lokala separatister hela , där av befolkningen är rysk. I en hastigt arrangerad folkomröstning, som genomfördes under vapenhot och fördömdes som illegal av omvärlden, röstade för självständighet. Därefter anslöts och Sevastopol till . All ukrainsk egendom, inklusive militärbaser, beslagtogs. sedan hade en europeisk stat erövrat en del av ett annat land. Reaktionen från omvärlden blev stark och anklagades för brott mot folkrätten och en rad internationella avtal. och EU införde stegvist skärpta ekonomiska sanktioner mot ryska makthavare och personer på . De gäller nu till och omfattar frysning av tillgångar och reseförbud för 170 personer och 44 enheter. Efter att förstärkte sina militära styrkor på fick landet ett dominerande inflytande över hela . Enligt ett avtal skulle kontrollen över vara delad mellan och , men annektering av ändrade på det. byggdes en bro som förbinder med det ryska fastlandet. Därmed skärpte också kontrollen över Kertjsundet och den innanför liggande , och beslagtog tre ukrainska marinfartyg som försökt segla in i vid Kertjsundet. hävdade att fartygen hade kränkt dess territorialvatten och besättningarna fängslades. I samband med erövringen av 2014 utbröt ett uppror i de ryskdominerade provinserna i östra . Precis som på fick lokala separatister ryskt stöd. sköts ett malaysiskt passagerarplan (MH17) ned. Samtliga 298 ombord omkom. Den internationella kommission som utredde händelsen slog fast att roboten var rysktillverkad och avfyrades från en ramp som hade förts in i från . Efter månader av strider undertecknades i med västlig medverkan två avtal om vapenstillestånd, respektive . Än är läget spänt och strider förekommer. Enligt FN har omkring 13 000 dödsoffer skördats och miljontals människor har flytt till andra delar av eller till . avsikt med stödet till separatisterna är i första hand att förhindra att blir medlem i Nato (vilket inte är sannolikt så länge konflikten pågår) och att landet i stället anpassar sig till . har dock svarat med att fjärma sig alltmer från och har till exempel slutit ett associationsavtal med EU. Situationen för dem som bor i och östra är svår och osäker. ställningstagande är tydligt. annektering av och aktiva stöd till separatisterna i östra strider mot folkrätten. Vi anser att folkrättsbrott bör få konsekvenser och har därför stött sanktionerna mot . Vi anser att det var fel av den att stödja att fick tillbaka sin plats i . Vi stödjer suveränitet och därför deras rätt att självständigt ta ställning till om man vill närma sig EU, söka medlemskap eller ingå associeringsavtal. Den kritik vi kan ha mot ukrainska regeringar ursäktar inte agerande i någon del. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN stå upp för suveränitet och folkrättens principer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Protesterna mot den syriska regimen inleddes . hade protesterna spridit sig över stora delar av landet, och i de större städerna samlades hundratusentals människor med krav på president avgång, demokratiska reformer och social rättvisa. Protesterna var breda, folkliga och fredliga men bemöttes med våld och grova övergrepp från regimens sida. utbröt väpnade strider mellan regimen och beväpnade grupper inom oppositionen. Striderna har därefter eskalerat och spridit sig till stora delar av landet. Motståndet mot regimen i är brett och brokigt. Övergrepp har begåtts av flera av de stridande parterna. , , , och har alla bidragit till att förvärra konflikten genom att pumpa in stöd till sina respektive allierade i . Huvudansvaret för det upptrappade våldet vilar dock på regimen genom dess förtryck och brutala svar på oppositionens inledande demonstrationer. Relationen mellan och sträcker sig tillbaka till sovjettiden. har fortfarande en flottbas i , landets enda i , och är att betrakta som närmaste allierade i . När inbördeskriget i bröt ut stödde den sittande presidenten . Vid fem tillfällen har använt sin vetorätt i för att blockera resolutioner som riktats mot den syriska regimen. Det har bl.a. handlat om resolutioner om sanktioner avseende produktion och användande av kemiska vapen, fördömanden av den rapporterade användningen av kemiska vapen i staden och krav om att tillåta inspektioner av kemiska vapen. När de sunnitiska rebellerna inklusive Daeshs styrkor 2015 verkade hota att inta , trädde in för att rädda med vapenmakt. Det var första gången krig i som agerade utanför det dåvarande territorium. sände krigsfartyg till flottbasen, upprättade en flygbas nära Latakia vid kusten och bombade närliggande rebellfästen utan större hänsyn till civila offer i sjukhus och hjälpkonvojer. Däremot gjordes få insatser i östra mot IS, som framhållits som det främsta terrorhotet. Det ryska flyget i samverkan med iranska markstyrkor har varit avgörande i ambitioner att krossa allt motstånd i landet. ska verka för att de krigsförbrytelser som har begåtts under kriget i utreds av (), eller en annan lämplig rättskipningsprocess, oavsett vilken gruppering som misstänks ha begått övergreppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. antog resolution om vikten av att skydda hälso- och sjukvård i konflikter, som även explicit nämner vikten av oberoende och opartiska utredningar av eventuella attacker. menar att omvärlden måste göra mer för att skydda hälso- och sjukvård i konflikter. bör som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, verka för att de stridande parterna ska respektera folkrätten, upphöra med attacker på civila aktörer och tillåta införsel av humanitär hjälp till civilbefolkningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. befinner sig i en dragkamp mellan å ena sidan och EU och Nato å andra sidan. Vi har sett och ser liknande situationer i flera av de länder som var en del av antingen eller dess intressesfär, ofta med destruktiva förlopp och olyckliga utgångar. Av de sju länder som var del av är och medlemmar i både EU och Nato. är medlem i Nato och och Nordmakedonien har inlett processer för att bli medlemmar. , , , och Kosovo har ansökt om medlemskap i . Grannlandet är medlem i Nato och har ansökt om medlemskap i . vill hålla såväl EU som Nato borta från regionen, till förmån för en egen starkare närvaro genom långsiktiga energiavtal och direktinvesteringar. har man ökat sitt inflytande på västra . Genom att skicka korrespondenter för den statliga nyhetsbyrån räkning, som servar nyhetsredaktionerna i exempelvis och , försöker man påverka opinionen i länderna. Ländernas styrande eliter har utnyttjat såväl EU som och för att få olika typer av stöd. Genom denna dragkamp – som används som politiskt slagträ i de inhemska debatterna – osynliggörs och underblåses de grundläggande problemen i regionen, som fattigdom, stora inkomstklyftor och organiserad brottslighet. I slutändan är det befolkningen i länderna på västra som drabbas. stöd till västra kanaliseras genom den resultatstrategi för reformsamarbete med , och som gäller . I den prioriteras tre områden avseende västra . Dessa är 1) Ökad ekonomisk integrering med EU och marknadsekonomisk utveckling, 2) Stärkt demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och en mer utvecklad rättsstat samt 3) Förbättrad miljö och begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändringar. menar att EU bör fokusera på att stärka den demokratiska utvecklingen, respekten för mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, ökad jämlikhet samt klimat- och miljöfrågor på västra framför att motverka ryskt inflytande. Civilsamhället bör spela en framträdande roll i detta arbete. Regeringen bör i kommande uppdatering av strategin som rör reformsamarbetet med västra prioritera mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, ökad jämlikhet samt klimat- och miljöfrågor. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Efter stöttade de ryska minoriteterna i de stater som motsatte sig rysk kontroll, till exempel . Stödet kom i form av pengar, ryska pass och propagandamedel. Gränsdragningen mellan och löstes i stort sett . och vägran att automatiskt ge sina rysktalande invånare medborgarskap komplicerar dock fortfarande relationerna. kritiserar vägran att erkänna att de ockuperades av under och efter . Regeringen bör inom ramen för samarbetet inom främja såväl förbättrade relationer mellan och som relationerna mellan baltiska folkgrupper och ryska minoriteter i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. gick med i både EU och Nato 2004. Deras ekonomiska beroende av är obetydligt. försöker minska sitt beroende av transporter genom . Även i är ryska påverkansoperationer ett problem och relationerna mellan och är fortsatt ansträngda. anser att i samarbetet inom spelar en viktig roll för utvecklingen i regionen och att utöver de redan prioriterade områdena demokratisk utveckling, respekt för mänskliga rättigheter samt miljö- och klimatfrågor även bör verka för att stärka ländernas motståndskraft mot ryska påverkansoperationer. Detta kan exempelvis ske genom kunskapsutbyten, som även stärker den svenska förmågan på området. Regeringen bör inom ramen för samarbetet inom verka för att stärka de baltiska staternas motståndskraft mot ryska påverkansoperationer. Detta bör ställa sig bakom. Efter den så kallade i fick landet en ny ledning som strävade efter medlemskap i och Nato. Detta oroade som svarade med att öka stödet för de grupper som kämpade för att de georgiska regionerna och skulle bli självständiga. Syftet med stödet var att förstärka de interna konflikterna i landet och på så vis försvaga chanser till medlemskap i och Nato. Efter utbrytningsförsök hade ryska fredsbevarande styrkor placerats ut i och . Invånarna där hade också erbjudits ryskt medborgarskap. När försökte ta militär kontroll över , slog genast tillbaka med motiveringen att ryska landsmän hotades av folkmord. ockuperade både och och andra delar av tills kriget kunde avslutas genom medling av EU. Efter kriget erkände och som självständiga stater, vilket inga väststater eller ens några andra OSS-stater (de tidigare , förutom ) gjorde. ingick militära allianser med utbrytarrepublikerna. Ryska militärbaser upprättades och ryska soldater övertog gränsbevakningen mot . kontroller helt dessa utbrytarstater, och befolkningen på båda sidor om gränsen lever under mycket svåra förhållanden på grund av den ryska ockupationen ser med stor oro på agerande gentemot flera av sina grannländer. Särskilt utsatta är de forna då den ryska nationalismen är på frammarsch. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN stå upp för suveränitet och folkrättens principer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är en stormakt och ett grannland. Landets politik och agerande har konsekvenser för , och vi behöver därför ha fungerande diplomatiska relationer med . Det betyder inte att vi ska avhålla oss från att kritisera agerande när det är befogat. Tvärtom måste fungerande relationer bygga på uppriktighet, konsekvens och tydlighet. vill se ett starkare och tydligare fokus på det mellanfolkliga utbytet med . Trots vår geografiska närhet till är det mellanfolkliga utbytet förhållandevis litet. Det är inom det ryska civilsamhället som vi kan se hopp om en förändring av den ryska politiken. Stöd till civilsamhället är den mest framkomliga vägen för att nå en förändring. Folkrätten utgör ett fundament för säkerhet. Börjar folkrätten urholkas försvåras våra möjligheter att värna vårt lands territorium och säkerhet. är glasklart; måste vara en konsekvent försvarare av folkrätten – oavsett var folkrätten har brutits, oavsett vem som har brutit mot den och oavsett med vilka motiv som den har brutits. Folkrättsbrott måste få konsekvenser. Vi ser hur respekten för folkrätten nu undergrävs i genom agerande. annektering av och agerande i östra strider tydligt mot folkrätten. För detta finns inga ursäkter eller förmildrande omständigheter. Värnande av demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna utgör på samma sätt fundament för alla människors säkerhet. Därför måste vi vara konsekventa i våra fördömanden av de inskränkningar av demokratin och kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt de brott mot folkrätten som den ryska regimen återkommande gör sig skyldig till, oavsett om det sker i eller utanför landets gränser. menar att i samtliga relationer med tydligt och konsekvent bör adressera landets brister avseende demokrati, folkrätten och de mänskliga rättigheterna, såväl som landets aggressiva utrikespolitik. Den ska i varje form av kontakt med sin ryska motsvarighet ta upp landets demokratiska brister, folkrättsbrott och kränkningar av mänskliga rättigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. spelar en central roll i den pågående klimatförändringen. De smältande isarna är en konsekvens av klimatförändringen och kan få förödande effekter för miljön och klimatet på jorden. Klimatförändringen öppnar för utökad utvinning av de naturresurser som gömmer sig under isarna, och det skulle leda till ännu snabbare klimatförändringar om utvinning av dem tillåts. är tillsammans med de övriga nordiska länderna, , och medlemmar i . I är urfolken i regionen också representerade. Regeringen avser att återkomma med en uppdaterad Arktisstrategi .