mot · H702750 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ingå ett defensivt försvarsförbund med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco ska fördjupas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stå utanför Nato och andra stormakters militärallianser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efter förmåga aktivt ska kunna delta i insatser inom ramen för FN och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationella insatser där deltar ska åtnjuta tydliga mandat från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en egen fungerande försvarsindustri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att artikel 346 i om skyddandet av inhemska försvarsindustrier ska respekteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligt ska ta avstånd från och motverka all internationell terrorism och extremism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationell samverkan för att motverka terrorism ska stödjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationell samverkan för att motverka resor i syfte att delta i terrorism eller terrorträning ska stödjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten och ordningsmakten ska ges i uppdrag att genomföra det som krävs i form av samövning och samordning för att Försvarsmakten ska kunna leverera ett snabbt och effektivt stöd till ordningsmakten vid ett storskaligt terrorangrepp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga lagar om Försvarsmaktens stöd till ordningsmakten bör ändras så att Försvarsmakten ges laga stöd att assistera polisen i upprätthållandet av lag och ordning vid extraordinära situationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagar som medger möjligheten att utlysa lokala undantagstillstånd bör utredas samt implementeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliga mål bör sättas upp för ordningsmakten för att komma till rätta med våldsproblematiken i de värst drabbade utanförskapsområdena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att situationen i de särskilt utsatta områdena och den generella utmaning som subversiva kriminella element utgör mot statens våldsmonopol ska kategoriseras som ett inre säkerhetshot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (en aktiv cyberförmåga) och att en samordnande myndighet bör ansvara för att den offentliga sektorn skyddas mot angrepp genom tillräckligt skydd och tillräcklig kompetens, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att självförsörjningsgrad i fråga om livsmedel bör öka för att garantera större uthållighet vid internationella kriser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom bör ta initiativ till ett traktat som reglerar frågan om kontroll över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att befolkningsökningen i , och leder till en ökad risk för pandemier, vilket gör att bör öka kapaciteten att ta hand om och bota smittade, och detta tillkännager för regeringen. Den svenska militära alliansfriheten har tjänat landet väl sedan den rådande utrikespolitiska linjen infördes . Det är viktigt att bidra till avspänning i det militärt strategiska område där befinner sig. Det är därför inte ingår i en militär allians som kan rubba balansen i vårt närområde. är dock positiva till försvarssamarbeten och ser gärna att har ett fungerande samarbete med Nato men bör fortsatt stå utanför medlemskapet i Nato och andra stormakters militärallianser. Det finns däremot skäl att försäkra sig om att kunna arbeta förebyggande för att minska risken för militär aggression mot svenskt territorium syftande till att menligt påverka landets nationella frihet eller det svenska folkets självbestämmanderätt. Ett sätt att arbeta förebyggande vore att ingå ett defensivt försvarsförbund med . och möter samma säkerhetspolitiska utmaningar med hänsyn till ländernas gemensamma geografiska läge. och har därutöver starka kulturella och politiska band och en lång gemensam historia. Genom ett försvarsförbund höjs tröskeleffekten och nya strategiska djup skapas, vilket stärker ländernas försvarsförmåga. Ett försvarsförbund med ska inte ha som uttalat syfte ett försvar mot en utpekad part, utan syftar till att befria de båda länderna från eventuella yttre politiska och militära påtryckningar. Möjligheter finns dessutom att fördjupa försvarssamarbetet med övriga nordiska länder inom ramen för Nordefco och detta oavsett om och utgör ett försvarsförbund och , och ingår i en annan försvarsallians. Detta fördjupade försvarssamarbete kan ses som ett naturligt fortsatt steg eftersom gemensamt med övriga nordiska länder etablerade en solidaritetsförklaring . Vad gäller samarbete kring materiel, övningar och underrättelseutbyten med olika länder bör detta fortsätta. Likaså bör redan inledda militära samarbeten fortsätta. Sedan FN:s tillkomst har deltagit i många av organisationens fredsbevarande insatser, allt som allt uppgående till 120 internationella uppdrag i 60 länder. har dock nästan helt valt bort att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser, och i stället givit företräde åt EU- eller Natoledda insatser. FN har synbarligen valts bort som konflikthanterare av diverse svenska regeringar, vilket är beklagligt. ser FN som det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet. En grundläggande förutsättning för internationella insatser ska vara ett tydligt mandat från . bör efter förmåga, när vi finner starka motiv därtill, aktivt delta i insatser inom ramen för FN och (), samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. Det är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att insatsen ska kunna bidra till fred och stabilitet. Fredsbevarande och fredsskapande operationer kan vara viktiga för att begränsa pågående konflikter och mildra mänskligt lidande. Internationella insatser får dock inte leda till att vårt eget lands fortbestånd sätts på spel. bör därför fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret framför deltagande i mer omfattande internationella insatser. stödjer dock fortsatt svenskt deltagande i Operation . När totalförsvaret stärkts till en acceptabel nivå, ser positivt på svenskt deltagande i större internationella insatser så länge insatsen vilar på ett FN‑mandat. För att fortsatt ska kunna stå utanför stormaktsallianser och garantera en stabil och god tillgång på försvarsmateriel måste förfoga över en försvarsindustri som på egen hand kan ge ett tillräckligt bidrag till utvecklingen av ny materiel, framförallt genom export. Sådan export måste självfallet regleras. och , , verkar i enlighet med existerande regelverk, som upprättats i bred politisk enighet på såväl nationell som internationell nivå. Principerna för vapenexport ska baseras på en avvägning mellan försvarsindustriella och säkerhetspolitiska intressen och hänsynstaganden till svenska utrikespolitiska mål, situationen för mänskliga rättigheter i mottagarlandet och risken för anfallskrig eller att vapen används mot den egna befolkningen. stödjer dessa principer. Det är välkommet att man framöver även vill ta hänsyn till graden av demokrati i mottagarlandet, under förutsättning att möjlighet finns till nyanserade bedömningar i enlighet med gällande regelverk. framstår i internationell jämförelse som väl kapabelt i detta avseende, vilket är något som främjar vårt rykte och som vi kan förbättra ytterligare. Vidare finns EU:s gemensamma ställningstagande om principerna för vapenexport samt de åtta kriterier som ska beaktas innan beslut om krigsmaterielexport fattas. Dessa kriterier ska följas. handlingsfrihet eller möjlighet att bedriva en inhemsk dynamisk försvarsindustri får emellertid aldrig inskränkas. Därför måste och de övriga medlemsstaternas möjlighet att tillämpa artikel 346 i om skyddandet av inhemska försvarsindustrier respekteras. Terrorism och subversiv kriminell aktivitet har den internationella terrorismen utvecklats till ett högst påtagligt och allvarligt fenomen. bör i sin utrikespolitik ta tydligare avstånd från, och göra allt för att undvika, att direkt eller indirekt bidra till terroristers verksamhet. Det måste alltid vara ett överordnat mål att skydda och försvara dem som kan riskera att falla offer för terrorism och extremism. I ett läge där flera terroristattacker har genomförts på olika håll i , och där allt fler individer väljer att stödja terrorism genom aktiviteter i eller utanför , krävs internationell samverkan för att effektivt bemöta detta hot. Detta är viktigt ur flera perspektiv – dels för att inte ytterligare destabilisera regioner som är särskilt hårt drabbade, såsom och , dels för att lindra det mänskliga lidandet där och dels för att värna säkerheten i och förhindra ytterligare radikalisering och risk för nya terrorbrott. välkomnar de initiativ som tagits av bland annat EU och för att motverka rekryteringen av så kallade ”foreign fighters” men anser dem ändå klart otillräckliga. Med tanke på att den fria rörligheten inom EU också försvårar möjligheten att stoppa terrorister så vill vi framhålla vikten av såväl politisk som polisiär samverkan mellan länder. Det bör ske ett återupprättande av effektiva, permanenta inre gränskontroller. Det är även viktigt att varje land tar sitt eget ansvar och genomför nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorresor. välkomnar att FN genom olika instrument engagerar sig i kampen mot terrorismen. Exempelvis konventionen om motverkande av bombattacker och resolutionen om stävjande av terrorresor är viktiga dokument som alla stater bör ratificera och följa. ser tyvärr med oro på att det kan ifrågasättas huruvida lagstiftning lever upp till vad det internationella samfundet efterfrågar och därför kommer vi att arbeta för en modern och effektiv antiterrorpolicy i linje med FN:s resolutioner och internationella avtal. Enligt svenska lagar och föreskrifter har Försvarsmakten efter förfrågan från ordningsmakten rätt att understödja ordningsmakten vid till exempel ett omfattande och/eller närstående terrorangrepp. Då vi har flera hundra svenska medborgare som tidigare anslutit sig till Islamiska staten, IS, bedömer vi risken för att kommer att utsättas för ytterligare terrorattacker som stor. Attentaten runt om i visar vad IS är kapabla till. Betänk då vad flera hundra militärt kompetenta och stridserfarna islamister kan åstadkomma i en samordnad större attack. På grund av detta måste Försvarsmakten kunna leverera stöd till ordningsmakten om så skulle inträffa. Vi har två myndigheter som ansvarar för att upprätthålla statens våldsmonopol och båda ska kunna användas för att försäkra medborgarnas rätt till liv och hälsa. Försvarsmakten och ordningsmakten ska därför ges i uppdrag att genomföra det som krävs i form av samövning och samordning för att Försvarsmakten ska kunna leverera snabbt och effektivt stöd till ordningsmakten vid ett storskaligt terrorangrepp. Försvarsmaktens möjlighet att assistera ordningsmakten bör inte enbart gälla terrorism utan även annan subversiv kriminell aktivitet eller vid extraordinära situationer. Utöver juridiska förändringar ska tydliga riktlinjer ges till ordningsmakten och Försvarsmakten för vad som förväntas uppnås. De områden som definieras som särskilt utsatta områden ska, i ordets fullständiga mening, pacificeras av de båda myndigheternas gemensamma ansträngningar. Försvarsmakten äger förmåga att understödja polisen med hantering av kravaller, bevakning av objekt, eskort och skydd av brandkår, ambulans, bevakning av polispatrullers bilar och skydda andra offentliga aktörer som påverkas av de kriminella med mera. Försvarsmaktens närvaro kommer dessutom minimera risken till eskalering från de kriminellas sida. Försvarsmakten har en helt annan skyddsnivå och dessutom ett betydligt högre våldskapital än vad de kriminella gängen har eller någonsin kan förvärva. Alla dessa insatser kommer avlasta den hårt ansträngda poliskåren. Utöver Försvarsmakten bör alla myndigheter som på något sätt kan understödja polisen i dess arbete att förhindra och försvåra för de kriminella involveras i dessa insatser. Först när dessa särskilt utsatta områden pacificerats kan övriga offentliga och civilsamhälleliga aktörer med socialt ansvar fullt ut verka för att områdena långsiktigt förblir lugna. En ny lag som ger regeringen, på förfrågan från ordningsmakten eller på eget initiativ, möjlighet att utlysa tillfälliga undantagstillstånd i tydligt geografiska avgränsade områden bör utredas och implementeras. Undantagstillstånd bör innefatta möjlighet till att tillfälligt begränsa medborgarnas rörelsefrihet inom det avgränsade geografiska området. Det bör tillfälligt utöka polisens befogenheter att göra tillslag mot enskilda personer, lokaler, bostäder med mera. Andra västländers lagstiftning bör användas som modell då många länder har lagstiftning som är beprövad. Tydliga målsättningar till ordningsmakten om vad som förväntas uppnås i de särskilt utsatta områdena bör sättas upp och den subversiva kriminaliteten bör klassificeras som ett säkerhetspolitiskt inre hot. Spridningen av informationsteknologi har varit en mycket viktig del i globaliseringen som knutit samman alla länder så att man har omedelbar tillgång till hela världen. Ny teknik har varit vital för ökad omvärldskunskap samt i spridandet av nya idéer. Informationsteknologin kan användas både för positiva och negativa ändamål. Spioneri och regelrätta cyberattacker över nätet har blivit vardag . Stormakterna med , och i spetsen satsar stort på att bygga upp sina resurser för cyberkrigföring, spionage och övervakning. Militär underrättelsetjänst, terrorister och organiserad brottslighet kommer att använda sig av informationsteknologi i allt högre utsträckning. Inte minst för att det är billigt och svårspårat samt att man når hela världen. Detta gör det allt viktigare att vidta adekvata åtgärder för att skydda och försvara vitala nationella intressen mot cyberhot. Detta blir särskilt viktigt när större delen av samhället är helt beroende av fungerande informationsteknologi. Särskilt viktigt är att skydda betalsystem, energiförsörjning och transporter. bör skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga). gav regeringen , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Säkerhetspolisen i uppdrag att göra förberedelser för att kunna skapa ett nationellt cybersäkerhetscenter . Myndigheterna ska gemensamt redovisa uppdraget. vill betona vikten av samordning. En samordnande myndighet måste ansvara för att den offentliga sektorn skyddas mot angrepp genom tillräckliga skydd och kompetens. Det räcker inte längre med endast samverkan. Den kraftiga befolkningsökningen i kombination med en snabb ekonomisk utveckling i världen leder till en omfattande belastning på världens miljö och en kapplöpning efter naturresurser. Risken är stor att detta kan leda till fler konflikter om odlingsmark, sötvatten, energiresurser, mineraltillgångar och andra naturtillgångar. Kampen om resurserna riskerar också att leda till ansträngda relationer och i värsta fall väpnade konflikter mellan stormakterna. En viktig utveckling är också växande energioberoende. Shale-teknologin kommer sannolikt göra till nettoexportör av energi och bryta beroende av utländsk energi. Detta kan komma att radikalt minska intresse för med dess oljetillgångar samt hålla handelsvägarna öppna från regionen. Mycket tyder på att jordens klimat är på väg att bli varmare. Om detta stämmer, oberoende av orsak, så kommer detta få stora konsekvenser för Arktisregionen med nya transportleder och möjligheter till utvinning av naturresurser. Arktisområdet kommer då att bli en mycket viktigare strategisk region och betydelsen av kommer att öka. För att undvika framtida konflikter bör ta initiativ till upprättandet av ett traktat som reglerar frågan om kontroll över . Avtalet skulle kunna innehålla en specificering av vilka områden anser ”is-täckta”, hur ett sådant område definieras och vilka krav kommer att ställa för att fartyg ska få passera. storskaliga vattenkraft och kärnkraft är känslig för sabotage, något som gäller såväl i freds- som i krigstillstånd. De skyddade zonerna runt kraftverken bör göras större och bevakas bättre, byggnaderna bör förstärkas ytterligare och hemvärnet bör ges en mer aktiv roll i objektskyddet. Det finns även ett behov av att upprätthålla lager av olja för att klara en kris med följande importbegränsningar. Det är inte tillräckligt att sådana lager placeras utomlands, vilket är fallet med nuvarande tolkning av EU:s direktiv. Ett prioriterings- och ransoneringssystem för petroleumprodukter bör förberedas i lagen. självförsörjningsgrad av livsmedel bör höjas för att göra oss tåligare för verkningarna av internationella kriser. Befolkningsökningen i världen verkar avta i takt med att länder industrialiseras och uppnår en viss levnadsstandard. Kvinnor som läser högre utbildning får färre barn och vid högre ålder. Denna utveckling har varit tydlig i , och . kommer detta att leda till minskande befolkningar och höjd medelålder. I har denna utveckling än så länge hindrats av en omfattande invandring från främst . har även och resten av börjat utvecklats på samma sätt. Minskade barnkullar kommer att leda till färre personer i arbetskraften och en ökad försörjningsbörda på dessa. Detta kan kompenseras via i arbetslivet, ökad sysselsättningsgrad samt olika tekniska lösningar som robotisering och automatisering. I har en oansvarig migrationspolitik lett till att antalet personer i arbetsför ålder som inte arbetar har ökat dramatiskt. Det tär hårt på resurser. På försvarsområdet kommer sannolikt satsningar på teknologiska lösningar bli allt viktigare i takt med att ungdomskullarna minskar. kommer konkurrensen om dessa ungdomar sannolikt att leda till att någon form av värnpliktssystem fortsätter att vara det bästa sättet att garantera personalförsörjningen på försvarsområdet. I , och är befolkningsökningen fortfarande hög. Om den ekonomiska utvecklingen i dessa regioner inte ligger på en så hög nivå att levnadsstandarden stiger riskerar det leda till svåra interna problem med omfattande konflikter som följd. kommer det sannolikt finnas ett stort migrationstryck från dessa regioner hur utvecklingen än blir. Med en dålig ekonomisk utveckling och konflikter kommer dock detta migrationstryck att öka radikalt, vilket nuvarande migrationsflöden är ett exempel på. Befolkningsökningen i vissa delar av världen leder till ökade hot för globala pandemier. Modern sjukvård klarar av att läka allt fler sjukdomar och sjukdomstillstånd men är ingen garant för skydd mot nya smittsamma sjukdomar som kan uppenbara sig snabbt. kapacitet för att omhänderta och bota sjuka bör öka, det kan exempelvis ske genom inrättandet av ett nytt pandemicentrum.