mot · H7023108 · 2019-10-03 00:00:00 — Rörligheten för arbetskraft inom EU är också avgörande för svenska företags kompetensförsörjning. Det gäller både våra globala storföretag med verksamheter i många länder och småföretag med behov av särskild kompetens. Vi vet att konjunkturen förr eller senare vänder. I ett läge med hög skuldsättning och låga räntor är sårbart. Vi måste i högre grad vara rustade för sämre tider. Minskat regelkrångel för företagare Företag måste kunna skapas och växa, inte bara i städerna utan även på de mindre orter som förlorar anställda och är i stort behov av nya jobb. Fyra av fem nya arbetstillfällen har under skapats i små och medelstora företag. Det digitaliserade samhället går också mer och mer mot decentralisering, med små företag och egenföretagare i nätverk. Om en generation kan ha en miljon företagare. Vårt nuvarande samhälle, dess skatteregler och trygghetssystem, är inte anpassade för ett utspritt och småskaligt företagande. Vi måste därför förändra företagarpolitiken i grunden, med genomgripande regelförenklingar och reformer av skattesystemet. Det småskaliga, aktiva ägandet och företagandet bör inte systematiskt missgynnas gentemot storskaligt och institutionellt ägande. För att minimera krånglet för de allra minsta företagen ska de ha rätt att välja en schablonbeskattning baserad på omsättning. För de växande företagen ska reglerna för kapitalbeskattning vara enkla och översiktliga och uppmuntra aktivt delägarskap. Beskattningen av fåmansbolag bör förenklas kraftigt, vilket kräver ett minskat gap mellan skatt på arbete och kapital. Det behövs ett mer systematiskt regelförenklingsarbete. Det statliga bör bland annat ges ökade befogenheter och resurser att föreslå förändringar i lagförslag som bedöms skapa ökad regelbörda. bör också kunna granska regelbördan på lokal nivå och komma med stöd till kommunerna. Nya regler bör dessutom ha en kontrollstation där det måste gå att motivera att de fortfarande behövs, annars upphör de automatiskt. Kostnader, i form av såväl tidsåtgång som avgifter, för företag som söker tillstånd hos kommuner och myndigheter måste minska. Om en tillståndsansökan inte besvaras bör grundregeln vara att tillståndet beviljas automatiskt. Offentlig upphandling stänger ofta ute småföretag, som bara utgör en tiondel av de som bjuder på offentliga upphandlingar. Offentlig upphandling bör därför småföretagssäkras, genom att krav ställs på att mindre omfattande upphandlingar utformas så att även småföretag kan delta. Syftet med upphandlingarna bör i första hand vara att värna skattebetalarnas intressen. För de minsta företagen utgör en anställds sjukfrånvaro ett stort avbräck, som förstärks av att arbetsgivaren har ansvar för att betala sjuklön. Ett högkostnadsskydd för sjuklönekostnader infördes därför för små företag, men tiden det tar för små företag att få tillbaka sjuklönekostnader måste förkortas. Trygghetssystemen måste också anpassas till företagare. Ersättningar måste framöver baseras på faktisk uttagen lön, med övergångsregler för nystartade företag. bör ha företags fortlevnad som ett kriterium i sina bedömningar. Mindre arbetsuppgifter som krävs för företagets fortlevnad bör vara möjliga att kombinera med exempelvis att söka jobb och ta ut föräldraledighet. Skattereform för hållbar tillväxt Trots en rad reformer uppvisar det svenska skattesystemet stora skevheter som begränsar möjligheten till sysselsättning för utsatta grupper och för entreprenörskap och framtida tillväxtmöjligheter. är i stort behov av reformer som stärker konkurrenskraft, som lockar investeringar till och ger våra företag större möjligheter att skapa jobb och tillväxt. Antalet arbetade timmar behöver fortsätta öka om långsiktigt ska ha råd att behålla och utveckla välfärden. vill därför se en grundlig skattereform, som syftar till att skapa mer jobb och tillväxt och ökar kostnaden för miljöfarlig verksamhet. Skattebördan måste minska och förskjutas bort från arbete och till andra skattebaser. Inkomstskatterna har tack vare jobbskatteavdragen gradvis minskat, främst i de lägsta inkomstskikten, vilket kraftigt förstärkt incitamenten att arbeta och ta sig ifrån bidrag. Men arbetsgivaravgifterna förblir höga, vilket minskar företagens efterfrågan på arbete. sänkningar av skatterna för att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden måste fortsätta. Marginalskatterna tillhör också världens högsta. Lägre marginalskatter som betalas av färre är avgörande för att värna incitamenten till långa och krävande utbildningar, för att locka experter till och för att behålla expertis i landet. Skatteskalan bör bli mindre brant. För att möjliggöra sänkt skatt på arbete behöver den offentliga sektorn effektiviseras, men skatteuttaget från andra skattebaser kan också behöva öka. Framförallt skatter på miljöskadliga utsläpp och viss konsumtion måste stå för en högre del av skatteuttaget. Genom grön skatteväxling kan fokus ligga på skatter som bidrar till att lösa miljöproblem, som skadliga och snedvridande skatter på arbete och företagande minskar. Vi måste generellt minska dagens stora gap i beskattningen mellan arbete och kapital, som bland annat bidrar till att komplicera företagsbeskattningen. Minskat gap i beskattning ska ske genom sänkta skatter på arbete, inte genom höjda skatter på kapital. För att skatten på arbete ska kunna sänkas kan också skatteuttaget från fastighetssektorn behöva öka. Det är angeläget med en bred överenskommelse där bostadsbeskattningen ses över för att gynna långsiktig stabilitet. I en sådan överenskommelse är berett att exempelvis se över ränteavdraget. Ränteavdraget gynnar hög skuldsättning, vilket riskerar att leda till både skeva drivkrafter för den enskilde och problem för statsfinanserna . Vidare behövs en reform av reavinstbeskattningen för att öka rörligheten på bostadsmarknaden samt en översyn av de regionala skillnaderna i fastighetsavgiften. Därtill bör övriga skatter på att köpa, äga och sälja bostäder ses över. Förändringar bör ta hänsyn till fördelningspolitiska aspekter, också mellan generationer. Överlag är skattesystemet för komplext och svårt att överblicka för individen. Alla delar av skattesystemet måste därför förenklas; inte minst gäller det skattereglerna för småföretag. och svenskt näringsliv har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin som måste vårdas och utvecklas. finns en överhängande risk att byråkrati och regler bromsar digitaliseringens möjligheter till nya tjänster och arbetstillfällen. Dessutom har offentlig sektor en mycket varierande grad av digitalisering, vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna. En ny svensk digital modell måste grundas på bejakande av individen och dess behov. Existerande regler bör kontinuerligt anpassas till den nya digitala verkligheten. Det måste vara möjligt för allmänhet och företag att föreslå anpassningar och ändringar av tillämpningen av existerande regelverk till digitaliseringen, exempelvis genom ett förstärkt regelråd, som också bör ha möjlighet att ta initiativ till anpassningar. För att sänka tröskeln till småskaligt företagande i bl.a. delningsekonomin krävs förenklade regler för mikroföretag, där skatten tas ut som en enkel schablonskatt på omsättningen. måste också kunna erbjuda möjligheten att via digitala plattformar betala in skatten kontinuerligt och i realtid få information om ersättningar i trygghetssystemen uppdaterad och redovisad. I finns en exceptionell tillgång till stora offentliga dataserier. Här finns också stor kunskap i det privata näringslivet om hur sådana data kan användas för att förbättra och förfina tjänster. Inom ramen för ett stärkt integritetsskydd bör möjligheten att enkelt, snabbt och billigt få tillgång till stora offentliga dataset förbättras, inte minst för att säkra konkurrensneutraliteten mellan små och stora företag. Människor förtjänar och förväntar sig att få offentlig service bättre anpassad till sina behov och sin livssituation, vilket kräver en mer effektiv och digitaliserad offentlig sektor. Men släpar digitaliseringen inom offentlig sektor efter. Det är ofta lättare att boka en jorden runt-resa än en läkartid på nätet. Offentlig sektor måste bli bättre på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Ersättningssystem inom valfrihetssystemen bör anpassas på ett rationellt sätt, så att privata och ideella utförare kan skapa nya digitala tjänster. Exemplet med digitala läkarbesök visar hur innovationer annars kan upplevas som ett ekonomiskt hot för regioner. Även i det fall där staten öronmärker medel inom välfärdssystemen bör de premiera digital innovation, i synnerhet sådan som kan kompensera för fysiska avstånd. Politiken måste både möta de långsiktiga utmaningarna och förbereda ekonomin för de problem som väntar runt hörnet. När konjunkturen vänder nedåt måste svensk ekonomi ha motståndskraft. För det första måste uppbyggnaden av risker på bostadsmarknaden bromsas utan att unga och nyinflyttade hindras från att ta sig in på bostadsmarknaden. I grunden krävs strukturella reformer, bland annat en reformerad bostadsmarknad. Men själva belåningen måste bli mindre skattemässigt gynnsam, som regleringen bör fokusera mer på att premiera en sund amorteringskultur än på att stänga ute vissa inkomsttagare. Finanspolitiken måste ha utrymme att stimulera ekonomin, utan att den långsiktiga trovärdigheten för statsfinanser äventyras. Respekt för det nya överskottsmålet och skuldankaret är viktigt för att skapa reserver. Reformer i budgeten måste vara fokuserade på det som förstärker tillväxtförmågan och sysselsättningen. I högre grad bör även kommunernas och regionernas ekonomi tas i beaktande när de offentliga finanserna bedöms inför en lågkonjunktur, så att inte ett starkt statsfinansiellt läge på nationell nivå motsvaras av kraftigt försämrade finanser i kommuner och landsting. Staten måste med mer generella och mindre öronmärkta resurser underlätta för kommuner, landsting och regioner att bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik. Finansmarknaderna måste också vara rustade för att möta en kris, genom tydliga regler för krishantering. Skulle exempelvis bostadspriserna falla kraftigt följs det i regel av en dämpad konsumtion och konjunktur, där vissa hushåll med försämrade inkomster kan få svårt att amortera och betala räntor, vilket i sin tur försämrar konjunkturen. För dessa hushåll bör det finnas väl fungerande system för skuldsanering. Vi måste kontinuerligt säkra att det finns rutiner och beredskap för att säkra finansiell stabilitet, för att konsolidera banker, som insättarnas pengar tryggas. Stärk ekonomin för kommuner och regioner Kommuner och regioner ansvarar för en mycket stor del av välfärden i , och står inför en tuff ekonomisk situation. Var fjärde svensk kommun gick med underskott 2018 enligt Kommuner och Landsting, SKL. Orsaker är bl.a. att befolkning består av allt fler äldre, ökade kostnader för barn och unga som bristen på arbetskraft är stor i hela samhället, och behovet av nyrekrytering av arbetskraft i kommunsektorn är stort. En översyn behövs av de riktade statsbidragen som har ökat kraftigt till bland annat skola, vård och äldreomsorg. Riktade statsbidrag är dyra att söka och hantera och överensstämmer sällan med specifika behov i en viss kommun eller region. Staten måste med mer generella och mindre öronmärkta resurser underlätta för kommuner, landsting och regioner att bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik. En särskild problematik är de stora skillnaderna i kommunalskatt, där befolkningen i många landsbygdskommuner betalar långt högre skatt än framför allt de som bor i ett antal förortskommuner i storstadsområdena. Det uppstår en problematik i kommuner med litet befolkningsunderlag och svagare skattekraft, som får både sämre service och högre kommunalskatt. Det är angeläget att både stimulera den ekonomiska utvecklingen i landsbygdskommunerna och se på andra möjligheter att möta ökade behov inom t ex äldreomsorgen än genom höjda kommunalskatter. Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C) Per Schöldberg (C) Per Åsling (C)