mot · H7021549 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bolagsordning bör kompletteras med ett krav på att verksamheten ska ske inom ramen för miljökvalitetsmålet Levande skogar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mål för skyddade områden om (exklusive naturhänsyn i produktionsskogen) ska vara ett minimikrav som utgår från naturvärden, med en god geografisk spridning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges ett ägardirektiv där det tydliggörs att ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn, bl.a. genom utveckling av ett ekosystembaserat, hyggesfritt skogsbruk, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska offentliggöra sina naturvärdesinventeringar och tillkännager detta för regeringen. är ett statligt ägt bolag, folkets bolag. Därav borde verksamhet också präglas av mångbruk och högre naturvårdsambitioner. har sedan köpet av haft som övergripande mål att förvalta företagets skogar på ett föredömligt sätt, från både produktions- och miljösynpunkt, för att trygga en långsiktigt hållbar utveckling. fick ytterligare ett uppdrag när beslutade att bolaget skulle utöka sin verksamhet inom naturturism, rekreation och upplevelser. är största skogsägare, men trots det har regeringen inte gett något ägardirektiv, eftersom att ansåg denna typ av direktiv oklar och otydlig och menar istället att Riksdagsbeslut skall återspeglas i bolagsordningen. uppdrag som det beskrivs i propositioner, riksdagsbetänkanden och riksdagsskrivelser kräver tolkningar från bolaget. har tolkat det som ett uppdrag som är uppdelat i två huvuddelar: ett marknadsorienterat och ett samhällsorienterat uppdrag. menar att det inte finns någon tydlig prioritering mellan dessa. Men ändå prioriterar produktion, och med ett ökat avkastningskrav kalavverkas allt mer skog i regi. På grund av en förskjuten åldersfördelning där yngre och yngre skogar avverkas råder det på flera håll i landet brist på avverkningsmogen skog . Det har visat sig att nedklassar naturvärdefull skog, från NO, naturvård Orörd, till PG, Produktionsskog för avverkning. Detta går stick i stäv med de demokratiskt fattade miljömålen, där levande skogar ingår, som snarare kräver att mer produktiv skogsmark skyddas . I den årliga uppföljningen av miljömålen framgår det tydligt att målet levande skogar inte kommer att nås, då det bland annat lider brist på arealer av gammal skog med kontinuitet. Förutom att den biologiska mångfalden blir lidande och naturtypen västlig taiga hotas, minskar också rekreationsvärdet kopplat till vildmarksintressen och turism. Det hotar också renskötseln, eftersom att de lavrika skogarna huggs bort. Det är först när skogen avverkningsplaneras som avverkningsplaneraren gör en uppskattning av naturvärden. Denna bedömning offentliggörs inte, inte ens efter förfrågan kan en se rapporter eller skriftliga bedömningar som förklarar hur ett tidigare naturvårdsklassat område plötsligt klassas som produktionsskog. Ideella miljörörelsen har gång på gång påvisat höga biologiska värden i de skogar som planerat för avverkning, och många av dessa skogar är borta. Några exempel från södra är Melakträskliden, Brännliden, lövbrännan vid Svartberget, Guorpaliden och Njoka. har i samtliga dessa fall vägrat redovisa sina naturvärdesinventeringar. Det finns många fler exempel. Det är viktigt att naturvärdesinventeringar redovisas offentligt för att säkra att det är naturvärdena som avgör skyddet. Det som redovisas , innehåller bara information om vilka trädslag som finns och fördelning mellan dessa. Däremot saknas det information om både naturvårdsstrukturer och artförekomster. Dessa element beskrivs alltid för de som följer Sis-standarden för naturvärdesinventering, vilket är alla verksamheter som kan komma att påverka miljön. Varför ska inte vara transparenta och redovisa artfynd, naturvårdssturkturer och naturvärdesklasser? Det hade bidragit stort till planeringen av grön infrastruktur och prioriteringen av skydd, samt ökat tilliten från miljörörelsen till . saknar ägardirektiv från regeringen, istället menar att riksdagsbeslut ska återspeglas i bolagsordningen. Enligt bolagsordning och beskrivning står det: ”Föremålet för bolagets verksamhet ska vara att äga och förvalta fast och lös egendom, samt bedriva skogsbruk och skogsindustri samt därmed förenlig verksamhet. Bolaget ska vara en oberoende aktör, dvs. utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara, med kärnverksamhet inom skogsbruk. Bolaget kan även bedriva närliggande verksamhet om den bidrar till att öka bolagets avkastning. Bolaget ska genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. Verksamheten ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning.” Det ger alltså ett stort tolkningsutrymme, men tonvikten ligger på produktionen. Det stora tolkningsutrymmet har fått kritik från . ska enligt deras egna tolkning finnas till för att bedriva skogsindustri, och ska bara syssla med verksamheter som kan öka bolagets avkastning. Men naturvård och miljö, lyser med sin frånvaro. uppdrag kompletteras med propositioner, riksdagsbetänkanden och riksdagsskrivelser, och kräver ytterligare tolkningar från bolaget, vilket har tolkat som ett uppdrag som är uppdelat i två huvuddelar: ett marknadsorienterad och ett samhällsorienterat uppdrag. Det marknadsmässiga har haft enkelt att identifiera, nämligen ett avkastningskrav som ska vara jämförbart med skogsbolagen. Det miljömässiga har tolkat som skydd, som de har delat upp i permantent skydd, men väljer även räknat in alla sina hänsynsytor i de övriga , vilket andra bolag inte gör, eftersom att det faller under sektorsansvaret. Det har inget med arealmålet att göra, utan ligger snarare som ett minimikrav för ett hållbart brukande. Nagoyamålen delar in dessa i två olika mål, Aichimål 7 och 11. Vad de däremot har skyddat, är naturvårdsytor och ekoparker. Vad gäller deras ekoparker innehåller dessa både produktionsytor och naturvårdsytor. av ekoparkerna får alltså kalavverkas. Bara av ekoparker är alltså skyddade, enligt själva. Detta tillsammans på deras naturvårdsskogar blir totalt , av totala 3 skogsinnehav. bidrag till arealmålen är alltså av deras skogsinnehav. har skrivit under , som säger att detta arealmål ska ligga på produktiv skogsmark, och regeringens etappmål ligger på . kommer aldrig kunna tiodubbla sitt bidrag till detta mål, om de inte får ett förändrat uppdrag. Det finns ett stort folkligt engagemang i frågan. Mer än 45 000 personer skrev under , där ett förändrat uppdrag ingick som krav på . Även före detta chefer för har gått ut och kritiserat organisationen öppet i en debattartikel, och förordar att miljömålen ska behandlas likställt som de ekonomiska målen. Ett av de största problemen med är att deras målsättning om naturvårdsskogar inte är ett golv, utan både golv och tak. De har tolkat sitt samhällsuppdrag så som att de inte får skydda varken mer, eller . Det betyder att om de har skyddat en skog av högt biologiskt värde, men sen hittar en skog som har ännu högre biologiskt värde, så måste de välja en skog av dessa att skydda, medans den andra får avverkas. De har tolkat sina egna miljömål som att de inte får ha naturvårdsskogar. Så länge denna tolkning får finnas kvar kommer värdefulla och skyddsvärda skogar att fortsätta avverkas i regi. Därför måste få ett tydligare uppdrag och en omskriven bolagsordning som möjliggör en snabb accelerering av skydd och hållbart brukande av skogen.