mot · H7023129 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna att förebygga, reglera och förhindra arbetslivskriminaliteten i och tillkännager detta för regeringen. Den fria rörligheten och utvidgningen av EU har bidragit till att arbetstagare från hela och tredjeland sökt sig till för att jobba. Utmaningen har länge handlat om hur ska garantera likvärdiga arbetsvillkor och kollektivavtalsenliga löner. Medan den norska regeringen var snabb med att tillsätta en handlingsplan mot social dumpning och kartläggning av arbetslivskriminaliteten, höll den dåvarande högerregeringen låg profil. Ansvaret ålades fackförbunden att upprätthålla den svenska modellen. Facken kan inte själva driva kampen mot social dumpning, än mindre stoppa den organiserade arbetslivskriminaliteten. Listan kan göras lång över arbetslivskriminalitet; exempelvis en artikelserie i samt rapporter från den partssammansatta organisationen beskriver tydligt hur löntagare utnyttjas riktigt illa och hur seriösa företagare konkurreras ut. Det handlar om lönedumpning, köpta arbetstillstånd, skattefusk, papperslösa kvinnor som städar för , thaimassörer som bor på madrasserna i salongen, handel med samordningsnummer och byggarbetare som sover i gamla industrilokaler utan toalett och dusch, hot och våld förekommer och en utbredd rädsla sprider sig bland både löntagare och företagare. Utvecklingen eskalerade när högerregeringen lyfte kravet på arbetstillstånd vid ansökan om A‑skattsedel. Det innebar att den som saknade arbetstillstånd eller uppehållstillstånd ändå kunde få samordningsnummer och A‑skattsedel från . Brist på handlingskraft under den högerledda regeringstiden gjorde att har halkat efter. Människohandel, missbruk av utländsk arbetskraft och hänsynslöst utnyttjande av papperslösa är bara några exempel på allt vanligare företeelser inom bygg-, städ-, restaurang- och skönhetsvårdsbranschen . Utnyttjade identiteter, både svenska och utländska, används både för att få komma in i och för att komma åt stöd och bidrag. Därför är det helt avgörande att den socialdemokratiskt ledda regeringen rivit upp lex , som innebär att kan kräva kollektivavtal av utstationerade arbetsgivare. Numer ska utländska arbetsgivare som har personal i betala arbetsgivaravgifter samt registrera sig hos . har dessutom fått i uppdrag att ta ett krafttag mot osund konkurrens, det vill säga mot de företag som bryter mot arbetsmiljöreglerna för att skaffa sig olagliga eller orättvisa konkurrensfördelar. Det har genomförts drygt 1 100 tillslag och har redan 970 tillslag gjorts i den myndighetsgemensamma insats som leder, men utmaningen växer och därför menar vi att mer måste till. För det första behövs nya bestämmelser för att motverka missbruk av F‑skattesystemet för att undgå skatter och avgifter. Även förstärkta möjligheter att återkalla F‑skatt vid fusk är nödvändigt. För det andra ska de utländska företag som inte har ett fast driftställe i och hyr ut personal betala skatt arbetet sätter igång. För det tredje måste det vid offentliga upphandlingar ställas krav på schysta anställningsvillkor, lägst i nivå med kollektivavtal, och genomföras regelbundna kontroller för att säkra avtalens efterlevnad. I syfte att minska exploateringen av arbetstagare och för att förhindra människohandel behövs det bättre kontroll av att regelverket för arbetskraftsinvandring faktiskt efterlevs. Slutligen måste det till ett bättre samarbete och informationsutbyte mellan myndigheterna mot den systematiska kriminaliteten på arbetsplatserna. Sekretessbestämmelser mellan och inom myndigheter måste ses över så att det inte hindrar viktigt informationsutbyte för att förhindra kriminalitet. Frågan om arbetslivskriminalitet är egentligen inte en höger–vänster-fråga. Hela samhället har att vinna på att bekämpa denna brottslighet för att få till stånd sund konkurrens och minska exploateringen av arbetskraft. Lawen Redar (S)