mot · H7022710 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att prioritera infrastruktursatsningar i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det angelägna i att reinvestera i –järnväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att byggs ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att väg 25 och 26 byggs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att väg 153 och 154 byggs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en prioritering av hamninfrastruktur i de halländska hamnarna av nationellt intresse bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ansvarsfördelningen gällande Airport och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av en välfungerande flygtrafik i sydvästra och av att arbetet med spårbunden trafik till lyfts och tillkännager detta för regeringen. infrastruktur är en fråga av nationellt intresse. Med sitt strategiska läge hanterar en stor del av svenska företags transporter genom flera viktiga godsstråk. är en del av ett starkt växande och ligger i ett stråk som förbinder två nordiska huvudstäder, och , och två av tre svenska storstäder. Effektiva, pålitliga och hållbara transporter till våra viktigaste exportmarknader är avgörande för det svenska näringslivets konkurrenskraft. Vägnätet är mycket hårt belastat och bristen på järnvägskapacitet och fullgoda anknytningar i hamnarna omöjliggör växlingen av gods från väg till järnväg och sjöväg. Detta utgör ett hot mot tillväxt, framkomlighet och utveckling av hållbara transportlösningar inte bara i utan i hela . Pendlingsutbytet med de omkringliggande länen är stort. kompletterar bostads- och arbetsmarknad och det finns starka funktionella samband i hela . Västkuststråket med och är det högst prioriterade stråket i och investeringar i Västkuststråket behövs för att fortsatt kunna utveckla och hela och därigenom bidra till den svenska tillväxten. För att tillvarata tillväxtpotential krävs långsiktiga investeringar i infrastruktur. Vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser hänger ihop i ett sammanflätat trafiksystem där brister i någon del snabbt kan medföra problem även på annat håll. Det är därför angeläget att ligga långt fram i planeringen och fortsätta utbyggnaden av den halländska infrastrukturen för att systemen även framgent ska klara av att möta ökande resmängder och hårdare krav på punktlighet och funktion. Nedan listas några av de projekt som är mest angelägna för att skapa en välfungerande infrastruktur i . Alla dessa förslag syftar till att ge maximal utdelning per investerad krona i form av förbättrade trafikflöden på vägar, järnvägar, sjövägar och flyg i hela och därmed skapa förutsättningar för ökad tillväxt och fler jobb. har en internationell, nationell och regional funktion i ett stråk som förbinder med via , , och . Västkuststråket med är identifierat som det viktigaste stråket för utveckling, och restiden bör därför minska mellan orterna utmed banan. Att en utbyggnad av dubbelspår på hela banan mellan och blir verklighet är en förutsättning för att kunna utnyttja fulla potential. beslutade att bygga ut hela till dubbelspår men återstår tre enkelspårssträckor: –Hamra (dubbelspår genom med resecentrum), –och –. Dessa sträckor behöver åtgärdas inom ramen för den nationella planen 2018–2029. En annan betydande satsning är tågtunneln , som ingår i det västsvenska paketet. Västlänken ger en ökad kapacitet in till och ut från noden . Resecentrum och personbangårdar på har även mycket stor betydelse för ett attraktivt och hållbart transportsystem. Personbangården på C är hårt belastad och bristen omöjliggör införandet av tågtrafik på Markarydsbanan mellan och , och fler turer och ytterligare tågsystem på . Därför är det viktigaste nya projektet inom gränser att bygga om och utöka kapaciteten på . är en viktig knutpunkt i regionen, som C är en nod i järnvägssystemet. Den bristande kapaciteten på C utgör en begränsning för i stort. Kapaciteten är inte tillräcklig för att hantera den av prognosticerade tågtrafiken. Dagens utformning utgör även ett hinder för att genomföra den planerade tågtrafik som finns beskriven i Region trafikförsörjningsprogram. En ombyggnad behövs även för att skapa en säkrare stationsmiljö samt ett attraktivare och samlat resecentrum för ett hållbart resande. Ombyggnaden medger även stadsutveckling genom säkrare och genare kontakt mellan stadsdelar på båda sidor av järnvägen. –järnväg och Viskadalsbanan Det finns en stor drift- och underhållsskuld på järnvägarna i , inte minst på de regionala banorna. I behövs stora reinvesteringar på Viskadalsbanan och –järnväg. Konsekvensen blir annars hastighetssänkningar och längre restider med sämre konkurrenskraft för kollektivtrafiken. Genom att korta restiden mellan och , två växande kommunhuvudorter som också är några av största städer, kan utbytet mellan städerna öka. För att Viskadalsbanan ska bidra till att skapa en större arbetsmarknad och ökad tillgänglighet krävs investeringar på banan, bland annat skulle det krävas nya mötesspår. Även Viskadalsbanan har en tydlig nationell nytta då banan kan användas som omledning förbi . Det kommer att byggas mycket i och runt såväl som och behovet av omledningsmöjligheter för gods och persontåg i samband med detta kommer att öka. En god funktion och kapacitet på dessa båda banor är således av nationellt intresse. Kapacitetshöjande åtgärder på banan förutsätter dock reinvesteringar och underhåll. I trafikförsörjningsprogrammet beslutade Region att starta upp regionaltågstrafik på Markarydsbanan. En prioritering i planen överenskommelse om trafikeringsupplägget har även träffats mellan Region , Region och . Som ett led i genomförandet av trafikförsörjningsprogrammet pågår en åtgärdsvalsstudie för Markarydsbanan. Redan nu har bristen på mötesmöjligheter identifierats för att kunna erbjuda en robust tågtrafik som ska tillgodose resbehov för arbets- och studiependling. I åtgärdsvalsstudien blir det tydligt att Markarydsbanans nytta även är nationell, då banan är en omledningsbana för bland annat . För att kunna genomföra trafikförsörjningsprogrammet och önskad trafikering av Markarydsbanan krävs åtgärder för att öka kapaciteten på C. Regionaltågstrafik på Markarydsbanan bidrar till att bättre knyta ihop sydöstra med den svenska och . I de större transportstråken är kapacitetsbehoven som störst. Västkuststråket är ett centralt transportstråk för näringslivets transporter i , i vilket en stor del av den svenska importen och exporten passerar. Godstrafiken på och lastbilsflödena på är betydligt större än i samtliga andra regionala transportstråk. De mellanregionala flödena är tillika störst till och från och . God framkomlighet och tillgänglighet i Västkuststråket är av stor vikt för näringslivets transporter i , inte bara för . Längs med finns behov av att åtgärda ett antal trafikplatser, framförallt i norr, för att värna en god funktion och framkomlighet på vägen. Väg 25 och 26 Vägförbindelserna inåt landet knyter samman med viktiga målpunkter såväl inom som utanför länet. Flera av de mer transportintensiva företagen i länet är beroende av dessa förbindelser för sina transporter, och några av dem är dessutom lokaliserade utmed dessa vägar, såsom Gekås, Derome och i med flera. Väg 26 är en nationell stamväg som behöver åtgärdas inom ramen för den nationella planen, där sträckan –är prioriterad. God tillgänglighet och robusthet i de regionala transportstråken är av stor vikt för näringslivets transporter. har aviserat anpassning av hastighetsgränser på ett antal större vägar i länet. Det är viktigt att detta utreds närmre och att den interregionala tillgängligheten beaktas i dessa sammanhang. Väg 153 och 154 Vi har ett ökat trafikflöde i där samt är viktiga leder till och från kusten. I synnerhet väg 153 som får representera områdets avsaknad av prioritering i infrastruktursatsningar då den senaste större insatsen gjordes 1955 i form av asfaltering sträckan –. I området finns största turistmål och handelscentrum, Gekås , som ökar sitt besöksantal . Detta gör det till en av de större arbetsplatserna i regionen. I princip alla kommer till arbetet vägledes. Majoriteten på eller 154, från eller . Trafikflödet kan antas öka även , inte minst i och med järnvägstunneln i som börjar byggas och som ytterligare kommer att medverka till högre attraktionskraft i området. Dessutom ser vi hur flera av de stora företagen inom träindustrin koncentrerar sin verksamhet till och även expanderar kraftigt. Detta leder naturligtvis till ett ökat flöde av främst tunga transporter. , och hamnar är viktiga delar av det svenska transportsystemet. Hamnarna är därmed av nationellt intresse. Transporterna mellan och väntas öka kraftigt . Det är viktigt att dessa transporter kan tas om hand på ett effektivt och miljövänligt sätt. För att främja överflyttningen av godstransporter från väg till sjöfart behövs ett fullgott infrastrukturnätt i anslutning till ovan nämnda hamnar. Den kommunägda Airport är enda kommersiella flygplats. På samma gång är den av stort nationellt intresse genom både brandövervakningen och räddningsflyget som bedrivs där. Dock torde det största nationella intresset komma genom den betydande försvarsverksamhet som bedrivs vid garnison (Luftvärnsregementet, Försvarsmaktens tekniska skola och ) för vilka tillgången till en flygplats är helt avgörande. I det sammanhanget är det inte rimligt att hela ansvaret för flygplatsen ska ligga i en enskild kommuns händer. För en god internationell tillgänglighet är beroende av goda förbindelser till och Airport. Airport nås via medan ännu saknar järnvägsförbindelse. En ny järnvägsförbindelse till med station i skulle förbättra tillgängligheten avsevärt och avlasta .