mot · H7022682 · 2019-10-03 00:00:00 — Att upprätthålla lag och ordning tillhör statens kärnuppgifter och måste prioriteras mycket högt. Dit rättsstaten inte når där tar andra, informella strukturer över, och den enskildes rätt till skydd och säkerhet blir en angelägenhet för olika självutnämnda aktörer, vilket uppenbart är en grogrund för organiserad brottslighet. håller en situation på att cementeras, där ett sextiotal områden klassificeras som antingen ”utsatta”, ”riskområden” eller ”särskilt utsatta”, vilket innebär att polis, ambulans, räddningstjänst och andra viktiga samhällsfunktioner inte kan fungera normalt. Figur 4 Utsatthet för sexualbrott, kvinnor i % av befolkningen (16–) Kraftig ökning av andelen kvinnor som uppger att de utsatts för sexualbrott. Enligt ökar brott mot enskild person, antalet skottlossningar blir fler och andelen kvinnor som utsätts för sexualbrott skjuter i höjden. Detta i en situation där tekniska framsteg, exempelvis övervakningskameror, faktiskt har potentialen att stävja grov brottslighet. Denna utveckling är intimt förknippad med misslyckade migrations- och integrationspolitik i kombination med att rättsväsendets resurser och befogenheter inte håller jämna steg med behoven. Problematiken är komplex och har både sociala och kulturella dimensioner. Den långsiktiga lösningen ligger i en kombination av utbildning, socialpolitik, nationell sammanhållning och inte minst en verklighetsförankrad migrationspolitik. Det mest akuta behovet är dock lag och ordning, vilket åtminstone delvis är en resursfråga. 6.2 Mer resurser till förslag: Förstärk finansiering med 2,7 miljarder , 2,9 miljarder och 4,7 miljarder relativt regeringens förslag. har en iögonenfallande låg polistäthet på ungefär 200 poliser per 100 000 invånare, att jämföra med EU-snittet på 350 poliser per 100 000 invånare. [12] Just nu föreligger ett odiskutabelt behov av betydligt fler poliser ute i verkligheten, vilket i realiteten endast kan uppnås genom att mer resurser tillförs . Det ligger utanför politikens område att i detalj reglera löner eller det exakta antalet poliser, men den resursförstärkning som föreslår bör innebära betydande lönepåslag för poliser i yttre tjänst. Det är i sin tur en förutsättning för att kunna anställa fler poliser. Flera tusen personer med polisutbildning arbetar i andra branscher, och ett lönepåslag bör kunna locka tillbaka en andel av dessa. Att tumma på antagningskraven är dock inte en lämplig åtgärd för att kunna utbilda fler poliser. Istället måste alltså yrkets attraktionskraft vad gäller lön och arbetsvillkor förbättras. Figur 5 Antal poliser per 100 000 invånare för några EU-länder 2017 har ett relativt lågt antal poliser per 100 000 invånare. Dessutom behöver polisens utrustning förbättras och moderniseras. Det handlar dels om den utrustning poliserna själva bär, såsom skyddsvästar, kommunikationsutrustning och förstärkningsvapen, dels om kostnader för utvecklade it-system och utökad kamerabevakning. anser dessutom att beredskapspolisen ska återinföras för att kunna sättas in vid extraordinära händelser och budgeterar för detta. 6.3 Domstolar och Kriminalvården förslag: En sammanlagd satsning på 2,5 miljarder , relativt regeringens förslag, på Domstolar och Kriminalvården. Detta ökar till 3,0 miljarder och 3,3 miljarder . är redan hårt belastad av nuvarande ärendehantering. En satsning på fler poliser kan medföra att antalet ärenden ökar ytterligare, vilket i sin tur ställer krav på hela rättsapparaten. målsättning är dessutom att rättskedjans handläggningstider i möjlig mån ska kortas ned, och sammantaget måste rättsväsendets ekonomiska förutsättningar anpassas till denna höjda ambitionsnivå. Även Kriminalvården är i akut behov av stärkt finansiering. Anstalts- och häktesplatser har åtminstone varit överbelagda, och aktuella straffskärpningar kommer att förvärra situationen. Medel krävs för en skyndsam utbyggnation av nationella anstalter, och vid behov ska platser kunna hyras utomlands. Även transportverksamheten behöver förbättras. förslag: Stärk Säkerhetspolisens finansiering med 210 miljoner. har hundratals européer fallit offer för terrorattacker, och har inte varit förskonat. Oavsett förövarnas politiska åskådning är enskilda terrordåd svåra, ibland omöjliga, att förutse. Förekomsten av återvändande fanatiker från Islamiska staten måste emellertid betraktas som en särskild risk. Det är också mycket allvarligt att vissa områden i de facto har utgjort en rekryteringsbas för Islamiska staten, vilket innebär att indirekt utgör en säkerhetsrisk för andra länder. Arbetet mot terrorism och bevakningen av radikala, våldsbenägna miljöer måste alltså prioriteras. Ingen ifrågasätter att bränsle ska beskattas och att vägtrafiken ska bidra med intäkter till statens kassa, inte minst för att infrastrukturen måste finansieras. I den svenska debatten har dock en mycket skruvad diskussion uppstått, där i synnerhet bil- och flygtransporter utmålas som skadliga för miljön och samhället. Transporter ger definitivt upphov till koldioxidutsläpp, men diskussionen har fått besynnerliga proportioner. Man kan misstänka att miljödebatten ses som en ursäkt att utkräva allt högre skatter från landets bilister och flygresenärer, pengar som sedan förs över till annat politikerna vill prioritera. har en annan linje. Samtliga transportslag, inklusive bil och flyg, är viktiga för att samhället ska fungera. Att ensidigt beskatta vissa trafikslag slår onödigt hårt mot strävsamma människor i alla samhällsskikt, inte minst på landsbygden. En politik för sänkt pris på bensin och diesel gynnar för det första en stor andel svenskar utanför stadskärnorna, som är beroende av bilen i sin vardag. Buss och tåg är också viktiga transportmedel och ska inte nedprioriteras, men förordar en transportvänlig politik för både stad och landsbygd. Förvisso kan många transporter ställas om till exempelvis el- och vätgasdrift. Denna övergång ska dock genomföras i harmoni med vad som är tekniskt, ekonomiskt och även miljömässigt rimligt. Att alltför snabbt driva fram en extremt stor efterfrågan på exempelvis batterier kan få oönskade miljöeffekter i de områden där råvarorna bryts. Framförallt ska inte svensk landsbygd offras till förmån för orealistiska koldioxidmål, som inte ens om de nåddes skulle åstadkomma någon mätbar global effekt. Därför står inte bakom det så kallade 2030-målet, som är orealistiskt och riskerar att stimulera till åtgärder som är suboptimala ur både miljömässig och ekonomisk synvinkel. 7.1 Sänkt skatt på bensin och diesel förslag: Sänk skatten på bensin och diesel med en krona relativt nivå – alltså lägre än regeringens förslag. motsätter sig hela indexuppräkningen . Den nuvarande regeringen ökar bensinpriset genom en indexering, baserad enbart på konsumentprisindex, KPI, och en överindexering på KPI . Den sammantagna effekten av detta, även om man delvis kompenserar med en mindre skattesänkning just detta år, är att bensin- och dieselpriser byggs upp till skyhöga nivåer. Detta drabbar givetvis dem som har långt att pendla till jobbat och dem som bor utanför tätort utan rimliga kollektiva transportsätt. Effekten är mest kännbar för socioekonomiskt svagare grupper, vilket betyder att regeringen har gjort bilen till en klassfråga. motsätter sig varje höjning av skatten på bensin och diesel och finansierar dessutom en skattesänkning om per liter bränsle. Det summeras per liter lägre än regeringens förslag, och skillnaden ökar . 7.2 Nej till miljöskadlig biodiesel förslag: Sänkt reduktionsplikt till för diesel och för bensin. Detta sänker ytterligare priset vid pump. Svenska regeringar, både Alliansen och det rödgröna blocket, för en politik som går ut på en gradvis ökande inblandning av biodrivmedel i bränslemixen. Detta kan närmast tjäna som typexempel på en politik som möjligen kan se bra ut på pappret och som tillfredsställer politiska mål, men som i verkligheten i bästa fall är ineffektiv och i värsta fall kontraproduktiv. Den är dessutom kostsam för konsumenter och skattebetalare. I denna diskussion bör man ha i åtanke att det finns drivmedel baserade på avfall och restprodukter som har en acceptabel miljöprestanda, medan drivmedel baserade på jordbruksråvaror i ett större perspektiv snarare bidrar till högre nettoutsläpp av växthusgaser. Detta gäller i synnerhet om man tar hänsyn till så kallad förändrad markanvändning, en slutsats som stöds av forskare vid och . förespråkar en lägre reduktionsplikt, för diesel och för bensin, jämfört med regeringens för diesel och för bensin. Detta banar väg för ett starkare miljöfokus med högre krav, så att man kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda, medan miljömässigt sämre, importerade alternativ kan exkluderas från den svenska drivmedelsmarknaden. slopas samtliga skattenedsättningar för biodrivmedel och beskattningen för diesel miljöklass 1 och diesel miljöklass 3 likställs, vilket är budgetförstärkande åtgärder. Det är svårt att exakt uppskatta effekten på drivmedelspriset vid pump av en reformerad reduktionsplikt, i synnerhet om man tar hänsyn till marknadseffekter. Men givet den uppenbart fördyrande effekten av inblandning, som krävs , skulle förslag kunna sänka priset med ytterligare per liter. förslag: Höj milersättningen från nuvarande per mil till per mil. Skattefri milersättning för privat bil i tjänsten ligger på per mil. Denna ersättning avser att täcka kostnader för bensin och andra drivmedel, slitage, underhåll och service. Ersättningen har legat på denna nivå , då det ökade med . Inflationen har urholkat beloppet med . Dessutom har skatten på drivmedel ökat betydligt, vilket sammantaget innebär att milersättningen har urholkats . Löntagare med stora avstånd till arbetsplatsen bör nu kompenseras för detta genom en avvägd höjning av milersättningen. 7.4 Nej till försämrat reseavdrag förslag: Nej till föreslagna förändringar av befintligt reseavdrag. föreslås att befintligt regelverk för reseavdrag ska försämras. Enligt förslag som presenterats av den så kallade reseavdragskommittén (dock inte ännu i regeringens budgetförslag) kan omkring 150 000–200 000 bilpendlare förlora sina avdrag. motsätter sig varje försämring av reseavdraget som medför fördyringar för personer boende utanför tätorter med långa resor till arbetsplatsen. 7.5 Nej till bonus–malus förslag: Avskaffa bonus–malus-systemet för personbilar. Bonus–malus innebär i korthet att tyngre fordon beläggs med högre skatt, pengar som sedan subventionerar inköp av exklusiva miljöbilar. Inverkan på koldioxidutsläpp är begränsad, och det bör framhållas att elektrifieringen av bilflottan fortgår även utan subventioner. I realiteten innebär bonus–malus att pengar överförs från familjer, ofta på landsbygden, som behöver något större fordon till höginkomsttagare i tätort. Problemet är att skattehöjningen för många bilägare bli högst kännbar, det handlar om , beroende på bilmodell. [17] Bonus–malus ska ses i en större kontext, där regeringen konsekvent lägger allt större pålagor på bilister i glesbygd. 7.6 Satsningar på infrastruktur förslag: Tillför 2 miljarder för satsningar på infrastruktur. strategi för en heltäckande infrastruktur omfattar samtliga trafikslag. Tyvärr har infrastrukturen i använts som budgetregulator, och behoven av underhåll och nya satsningar är betydande. Som första parti i markerade att denna situation inte motiverar en extremt dyr satsning på snabbjärnvägar, ett olönsamt prestigeprojekt som saknar underlag i form av resenärer och som riskerar att tränga undan nödvändigt underhåll på de befintliga väg- och järnvägsnäten. förespråkar införandet av en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen. Marknadspotten, som ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som har lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Sammanlagt satsas 2 miljarder, relativt regeringens budgetförslag, på väg och järnväg, vilket inkluderar stärkt underhåll såväl som nyinvesteringar. I satsningen ingår medel för farledsfördjupningar för att svenska hamnar, exempelvis i , ska kunna ta emot nyare och mer djupgående fartyg. 7.7 Satsning på sjöfarten förslag: tillförs 500 miljoner 2020, vilket ökas till 750 miljoner 2021 och 1 miljard 2022. I en situation där både väg- och järnvägsnätet är överbelastat ter det sig naturligt att föra över fler transporter till sjöfart, som utgör ett viktigt komplement för tunga godstransporter. Problemet är att är ett av få länder som tillämpar farledsavgifter, och medan har sänkt sina avgifter så har de ökat i . anser att sjöfartens ekonomiska bördor ska reduceras för att möjliggöra att mer gods transporteras med fartyg. förslag: Avskaffa flygskatten. Detta försvagar statsbudgeten med 1,45 miljarder och stärker resenärernas ekonomi med motsvarande belopp. är ett land med stora avstånd och med stora behov av effektiva transporter. Att resa från till tar med flyg, med tåg. Detta bör demonstrera att inrikesflyget är en viktig bit i det svenska transportpusslet. andel av de globala utsläppen av växthusgaser är iögonenfallande låga, och inrikesflyget står endast för en mindre del av detta. Vidare har flygskattens införande inte påverkat antalet inrikes flygresor i nämnvärd utsträckning, vilket innebär att skatten i princip innebär en fiskal pålaga riktad mot glesbygdsbor och de företag som av olika skäl behöver snabba inrikes transporter. Som ett led i en större strategi att värna glesbygdens intressen och hålla ihop avvisar flygskatten. Situationen för många svenska pensionärer är alarmerande. Problemet är akut i och med att över 300 000 pensionärer redan lever under fattigdomsgränsen i . [20] Statistiken rymmer både vad som måste beskrivas som social misär men också ett mellanskikt, som av hårt arbete riskerar oskäligt låg levnadsstandard. föreligger ett i högsta grad långsiktigt problem, eftersom hela pensionssystemet är underfinansierat och inte anpassat till den demografiska utvecklingen. Sålunda påkallar pensionsproblemet både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. 8.1 Avskaffa pensionärsskatten helt förslag: Avskaffa skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst samt inkomst av pension genom att ersätta det förhöjda grundavdraget med befintligt jobbskatteavdrag. Den så kallade pensionärsskatten består egentligen av de fem stegen i jobbskatteavdraget, vilket ledde till att vanliga löntagare fick lägre skatt (positivt), men att pensionärerna inte fick det (negativt). Pension är att betrakta som uppskjuten lön, och därför finns ingen anledning att ha två olika inkomstskattesystem avseende inkomst av tjänst respektive lön. förslag är därmed att avskaffa själva begreppet inkomst av pension och istället låta detta omfattas av inkomst av tjänst. I praktiken försvinner således det så kallade förhöjda grundavdraget och ersätts istället med det befintliga jobbskatteavdraget. 8.2 Höjt grundskydd för pensionärer förslag: Höj garantipensionen med . Regeringen lämnade en proposition om höjt grundskydd för pensionärer, där såväl garantipension som bostadstillägg för äldre stärktes. Detta är ett steg i rätt riktning, även om det var otillräckligt. Exempelvis stärktes garantipensionen med bara . har tidigare föreslagit och budgeterat för en höjning av garantipensionen med . För att nå upp till denna ambition föreslås en höjning, utöver regeringens , på ytterligare . Nästan 700 000 äldre uppbar garantipension i någon form 2018. Den föreslagna åtgärden syftar dock inte enbart till att stärka socioekonomiskt svaga grupper bland äldre utan medför även en jämställdhetsreform; bland äldre kvinnor uppbär ungefär varannan garantipension medan motsvarande siffra för äldre män uppgår till mer . förslag: Utred möjligheten att höja pensionsavsättningarna inom arbetsgivaravgiften, som den allmänna löneavgiften sänks i motsvarande mån för att bibehålla kostnadsneutralitet för företagarna, så att en generell höjning av pensionsåldern inte blir nödvändig. Ålderspensionssystemet är inte långsiktigt finansiellt hållbart i den meningen att medborgarna inte får en tillräckligt hög pension, mätt som andel av slutlönen. Exempelvis får en genomsnittlig 80-talist (född ) som träder in på arbetsmarknaden och arbetar fram till 67 med en slutlön på (i nuvarande penningvärde) en inkomstpension på enbart . Det motsvarar , vilket är långt ifrån målbilden om av slutlönen. Genom att växla mellan lägre allmän löneavgift och högre pensionsavsättningar inom arbetsgivaravgifterna, på så sätt att företagarna inte drabbas av högre skatter, kommer samma person få en lika hög eller högre pension utan att den generella pensionsåldern behöver höjas. 8.4 Underlätta privat pensionssparande förslag: Inför en allemanspension utan avdragsrätt vid insättningar, men med låg schablonbeskattning, där varje individ kan sätta av upp till ett prisbasbelopp per enskilt inkomstår, med tidigast möjliga uttag . Regeringen begick ett misstag när man avskaffade möjligheten att spara privat till sin pension. Effekten blir att invånarna blir mer beroende av ett offentligt ålderspensionssystem, som inte klarar av att leverera tillräckligt höga pensioner. Det gamla systemet var förvisso bristfälligt, eftersom det i praktiken bara var lönsamt att pensionsspara för relativt välavlönade individer. förslag är ett system för privat pensionssparande, där man inte gör något skatteavdrag vid själva insättningarna och heller ingen drabbas av reavinstbeskattning när man säljer exempelvis fonder eller aktier, utan istället betalar en väldigt låg schablonskatt. Förslaget är att denna schablonbeskattning uppgår till av föregående års statslåneränta, vilket är detsamma som för befintliga tjänstepensioner och hade bara uppgått till . 8.5 Sänk skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar förslag: Justera tillbaka schablonintäkten som underlag för avkastningsskatten på investeringssparkontot och kapitalförsäkringar till plus statslåneräntan från nuvarande . Skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska återställas till nivån före regeringens senaste höjning av golvet från . [23], [24] Schablonintäkten baserat på tillgångar och insättningar på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska enligt förslag beräknas med 0,75 plus statslåneräntan, därefter beskattning av schablonintäkten med vanlig kapitalskatt. Många som sparar i investeringssparkonto uppger att man gör det som ett pensionssparande, vilket bör uppmuntras med förmånliga skattevillkor. Man kan befara att regeringen stegvis inför en sorts förmögenhetsskatt, vilket skulle medföra att kapital styrs bort från . 8.6 Ingen höjd pensionsålder förslag: Riv upp regeringens reform om att införa en ny och högre riktålder för pension. Erbjud äldre möjlighet att stanna kvar på arbetsmarknaden på deltid. Rikta incitament i form av skattelättnader för äldre som stannar kvar på arbetsmarknaden frivilligt. Regeringen har lagt en proposition[25] med innebörden att en ny generell riktålder för pension införs, som sedan successivt trappas upp. Förvisso finns det en logik i att man kan jobba längre upp i åldrarna i takt med att medellivslängden ökar. Dock bör detta åstadkommas genom en betydligt högre grad av flexibilitet och med riktade incitament, snarare än med tvång. Det regeringens proposition inte tar hänsyn till är att det inte finns en enda gemensam pensionsålder som lämpar sig för alla individer och i alla yrkesgrupper. Den som är utsliten efter ett långt och krävande yrkesliv ska inte tvingas att jobba längre mot sin vilja, medan de som känner sig kapabla ska erbjudas incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden. förslag: Avskaffa rätten att tillgodoräkna sig år i hemlandet vad gäller garantipensionens nivå för den som har invandrat till . Invandrare som beviljats uppehållstillstånd av flyktingskäl eller övrigt skyddsbehov kan tillgodoräkna sig tid i hemlandet vid avgörande om garantipensionens storlek. anser att denna så kallade kvalificeringsregel ska avskaffas. 9 Grundtrygghet för barnfamiljer har en vision om en barndomsgaranti, som bland annat innebär att samhället, så långt det är möjligt, garanterar en trygg uppväxt för barn. Starka och trygga familjer är en nödvändig förutsättning för harmoniska samhällsförhållanden, och politikens uppgift är att stödja familjerna utan att inkräkta på deras handlingsfrihet. Att familjer ges rätt förutsättningar att knyta band och kunna spendera tid tillsammans under de viktiga småbarnsåren är oerhört viktigt. Familjepolitiken ska vara flexibel för att ge alla barnfamiljer rätt förutsättningar. 9.1 Stärk de socioekonomiskt svaga barnfamiljerna förslag: Höj bostadsbidraget med . Genom ett förstärkt bostadsbidrag stärks ekonomin för de familjer som är socioekonomiskt svaga. I tabell 2 framgår de fördelningspolitiska effekterna av förslaget för dem som påverkas av förslaget. Sammantaget stärks alltså den disponibla inkomsten för 550 000 individer med låg inkomst. Tabell 2 Fördelningseffekter för dem som påverkas av höjt bostadsbidrag 2018 Initial genomsnittlig disp. Fördelningseffekter av höjt bostadsbidrag för de första 5 decilerna. Högre inkomstdeciler påverkas inte. förslag: Höj ersättningsnivån i föräldraförsäkringen från nuvarande . Höj taket i föräldraförsäkringen från 10 till 12 prisbasbelopp. För nyblivna föräldrar uppkommer, av naturliga skäl, ekonomiska behov som inte funnits. Ökade utgifter samt det faktum att föräldraförsäkringen inte motsvarar en full inkomst kan skapa en ekonomisk tröskel för dem som planerar att skaffa barn. En sådan tröskel är naturlig, men staten bör utforma stödsystemen så att den ekonomiska situationen för barnfamiljer blir mindre kännbar. Föräldrapenningen uppgår till av lönen, vilket enligt förslag höjs till . vill höja inkomsttaket från 10 till 12 prisbasbelopp. Detta är inte en åtgärd som riktas mot de ekonomiskt svaga familjerna, utan en åtgärd som kan stimulera föräldrar med olika inkomst att på ett jämnare sätt fördela föräldraledighet mellan sig. Det är en bättre väg att uppnå jämställdhet och stärka ekonomin för den som är föräldraledig jämfört med tvingande kvotering. 9.3 Bidrag till förstföderskor förslag: Inför ett engångsbidrag till förstföderskor på . Som ett familjevänligt parti vill införa ett nytt bidrag till förstföderskor. [29] Detta ska vara ett engångsstöd som utgår till förstföderskor och förstagångsadoptivföräldrar och ska kunna täcka en del av de engångskostnader som uppstår i samband med första barnet. Givetvis är det viktigt att varje familj, så långt det är möjligt, på egen hand skapar ekonomiska förutsättningar för familjebildning, men det är ändå viktigt att den nya familjen får ett extra stöd. Bilbarnstol och barnvagn är exempel på utgifter där också säkerheten för barnet utgör en viktig aspekt. 9.4 Graviditetsdagar och mödravårdsbesök förslag: Inför rätt . Inför rätt till tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården. anser att det, särskilt under graviditetens sista fas, ska finnas förutsättningar för lugn och harmoni för såväl mamman som det ofödda barnet. Kvinnor som på grund av ett ansträngande yrke upplever besvär, har möjlighet till graviditetspenning. Denna kan erhållas före beräknad födsel. Trots detta nekas många denna avlastning med följden att de tvingas fortsätta att arbeta heltid, trots höggraviditet och inte sällan med fysiskt påfrestande arbetsuppgifter. Därför är det ambition att det ska bli lättare att beviljas ersättning från den före beräknad förlossning. Dessutom bör kvinnor ha rätt med graviditetspeng, som kan tas ut före beräknad förlossning, oavsett om man har behov av det i förhållande till sitt arbete eller inte. Från den tidpunkt då graviditeten är bekräftad ska båda föräldrarna ha en lagstadgad rättighet att få ledighet från sitt arbete för att kunna delta vid besök i mödravården.