mot · H7022616 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att driva en politik som motverkar ojämlikheten och tillkännager detta för regeringen. Den socioekonomiska och regionala ojämlikheten har ökat mer i än i jämförbara länder och framåt. Under större delen av minskade inkomstskillnaderna i , men vände utvecklingen och har inkomstojämlikheten ökat. Några av orsakerna kan vara att situationen för kapitalet har förbättrats. Arvsskatten, gåvoskatten och förmögenhetsskatten har tagits bort. Det är stora och viktiga politiska beslut som har tagits under den senaste 10–15‑årsperioden. Olika metoder för att mäta inkomstspridning når samma slutsats. Det vanligaste måttet som används är Gini-koefficienten för den disponibla inkomsten. Måttet sträcker sig mellan 0, där alla invånare har lika stor inkomst, och 1, där alla inkomster i ett land tillfaller en person. I har koefficienten ökat från under 0,20 till över 2016. LO-ekonomernas rapportserie om maktelitens inkomster illustrerar detta med tydlighet. I undersökningen jämförs den genomsnittliga deklarerade inkomsten för verkställande direktörer på 50 av största företag med den genomsnittliga industriarbetarlönen. i undersökningen minskar vd:arnas inkomster relativt industriarbetarlönen kontinuerligt. Men vänds trenden och har inkomstskillnaderna mellan den vanliga industriarbetaren och den svenska näringslivseliten ökat dramatiskt. 1980 motsvarade den genomsnittliga inkomsten för denna grupp av topp-vd:ar 9 industriarbetarlöner, vilket 2017 hade stigit till 59 industriarbetarlöner. Det innebär att när industriarbetaren hade en lön på i genomsnitt hade en topp-vd i genomsnitt nästan . Forskning visar att jämlikhet lönar sig för alla i samhället, inte bara för dem som har det sämst. har vi en stor segregation i ; till exempel är utgångspunkterna för olika individer extremt olika och vi har en stor bostadssegregation. Det ger i sin tur en starkare polarisering. Ojämlikheten skapar uppdelade samhällen där människor lever liv med helt olika förutsättningar. Ojämlikheten är därför ett hot mot vår demokrati och samhällsgemenskap och måste bekämpas. De växande klyftorna har stora konsekvenser, för demokratin, för sammanhållningen i samhället och för den enskilda människans makt och möjligheter. Det konstaterar LO i sin jämlikhetsrapport . utmärker sig från andra genom att takten på den ökande ojämlikheten är oroväckande hög. 2014 larmade om att är det OECD‑land där ojämlikheten har ökat snabbast . har halkat efter våra nordiska grannländer och även länder som , och . Många av de problem som finns i , som sjunkande skolresultat, är kopplade till den ökande ojämlikheten. till fattigdomen i går utvecklingen visserligen åt rätt håll. I en nyutgiven rapport från fastslås exempelvis att barnfattigdomen minskar i och SCB konstaterade att har lägst materiell fattigdom i av befolkningen. Oaktat den positiva nedgången innebär det att den andel av befolkningen som lever i allvarlig materiell fattigdom och i risk för fattigdom eller social utestängning i uppgår till 1,8 miljoner människor. Det är fortfarande oacceptabelt högt och visar att vi har en lång väg kvar att gå för att nå jämlikhet. Båda aktörer konstaterar dessutom att inkomstklyftorna i ökar och aldrig har varit så höga som . Grupper med låga inkomster har haft en förhållandevis svag inkomstutveckling . Därför har andelen personer med en låg ekonomisk standard ökat successivt från 2017. Enligt SCB tjänade den rikaste tiondelen av befolkningen nästan lika mycket som den fattigaste halvan av befolkningen. Utrikes födda har en lägre ekonomisk standard än de som är födda i . motsvarade deras ekonomiska standard av den för personer födda i . En ny rapport släpps . I en om tillståndet i ekonomi, med särskilt fokus på jämställdhet och jämlikhet, fastslår att jämställdheten mellan kvinnor och män kan förbättras i . En viktig faktor är att lågutbildad arbetskraft måste komma i arbete i högre utsträckning. Ojämlikhet råder inte heller bara mellan barn i olika socioekonomiska grupper och mellan kvinnor och män, utan också mellan invånare i städer och på landsbygden och mellan människor som är födda i och i andra länder. fanns till exempel 14 av de 20 kommunerna med störst andel höginkomsttagare i i . Alla människor ska ha lika möjligheter oavsett var de bor och vad de har för bakgrund. För att samhällsbygget ska hålla ihop måste invånare på såväl landsbygden som i storstaden, såväl i rika villaförorter som i särskilt utsatta förorter, veta att de kan räkna med samma kvalitet på vården, skolan eller barnomsorgen och att de har goda chanser att få jobb efter avslutad skolgång, oavsett var de bor och vilka socioekonomiska förutsättningar de föds in i. Barn och ungdomar i alla delar av måste känna framtidshopp och tilltro till samhället. Ett sätt att skapa mer framtidstro är genom att stärka stödet till näringslivsutveckling, kommunikationer och infrastruktur på landsbygden så att hela kan leva. En fungerande landsbygd innebär att det finns förutsättningar att bo och verka på orten, både nu och . Staten måste se till att det finns tillgång till grundläggande service i hela vårt land. Goda kommunikationer är nödvändiga för möjligheten att pendla till ett jobb eller en skola där man kan skaffa sig en bra utbildning, vilket underlättar social rörlighet som i sin tur kan bidra till ökad jämlikhet. Även sociala satsningar är av stor vikt för att komma till rätta med ojämlikheten, liksom en stark arbetsrätt som garanterar anställningstrygghet och schyssta villkor.