mot · H7023333 · 2019-10-03 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av kapacitetsutbyggnad i elnäten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en effektutredning behövs för att elmarknadens utformning ska bidra till ett stabilare elsystem, men också för att säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver ta fram tydliga mål för leveranssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara helt klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna småskalig vattenkraft och säkerställa goda villkor för fortsatt drift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbutreda möjligheterna att driva vidare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en färdplan mot fjärde generationens kärnkraft som inkluderar svensk forskning och frågan om en pilotanläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel inom energiforskningen också ska avsättas till kärnteknisk forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara kommunernas rätt att säga nej till vindkraftsetableringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra stödnivån inom solcellsstödet från så att det räcker till fler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om geotermisk energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och bör ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsprocesserna för elnätsutbyggnad behöver kortas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för att nå målet en fossilfri fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU, EU ETS, så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med gemensamt mål för minskade utsläpp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (KD) Insatser för förnybar elproduktion Laddinfrastruktur längs större vägar Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Tabell 2 Anslagsförslag 2020–2022 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (KD) Insatser för förnybar elproduktion Laddinfrastruktur längs större vägar En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar av långsiktiga och hållbara energislag. förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi gör bland annat satsningar på utbyggnad av laddinfrastrukturen för elbilar, ökar klimatbiståndet till FN:s gröna klimatfond och har sänkt skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och oron blivit en del av industrins vardag, påverkar detta framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta kraftfulla åtgärder. Industrin står för tusentals arbetstillfällen, som är viktiga för välstånd, precis som övriga branscher är. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare inför nyetableringar av exempelvis data-/serverhallar. Därför behöver vi se till att ta industrins oro på allvar. har vi ingen välfärd. elbehov kommer öka betydligt om vi ska fortsätta utveckla samhället, minska oljeberoendet och klara klimatmålen. Om vi ska uppfylla klimatlagens krav på nollutsläpp av växthusgaser är det nödvändigt att vi livstidsförlänger och bygger ny kärnkraft i vårt land. Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Här behövs alla icke-fossila energislag. Ett utbyggt elnät är också avgörande. Betydande delar av elnätet är gamla och behöver renoveras som ytterligare nät måste byggas ut. råder stora elförsörjningsproblem, inte minst kopplat till vissa regioner i landet, där man exempelvis i och kring saknar kapacitet nog för att ansluta större företagsexpansioner eller etableringar. är ett annat exempel där man närmar sig en kritisk nivå. Ökad nätkapacitet är centralt för svensk tillväxt. menar att en effektutredning behövs för att elmarknadens utformning ska bidra till ett stabilare elsystem, men också för att säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet. Med energiöverenskommelsen som utgångspunkt behöver återuppta planeringen av nya kärnreaktorer. Ny kärnkraft är en viktig fråga, inte bara för utan framför allt på en global nivå. Enligt FN:s klimatpanel IPCC är kärnkraft nödvändigt för att klara klimatmålen. Internationella energirådet (IEA) har uppmanat världens länder att slå vakt om och utveckla kärnkraften, särskilt med hänvisning till klimatutmaningen. är det och som bygger flest reaktorer, och här har västländerna ett gemensamt ansvar för att vara med. behöver sätta press på våra grannländer , , och att avveckla sin kolkraft. Dessa länder har kolkraft motsvarande åttio kärnkraftsreaktorer. Förutom att kolkraften är enormt klimatförstörande bidrar den till hundratals människors för tidiga död genom astma, cancer och andra sjukdomar orsakade av koleldning. Om dessa kolkraftverk inte stängs blir det som gör för klimatet närmast meningslöst. behöver också, tillsammans med våra grannländer, sätta ett mål för leveranssäkerheten. är ingen ansvarig för att det långsiktigt finns el i nätet vilket gör att alla agerar kortsiktigt. El är inte vilken vara som helst, och därför ska aktörerna på elmarknaden avkrävas långsiktighet. En möjlighet förespråkat i valrörelsen är att ställer krav på elhandlarna liknande krav på bankerna. beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram ett leveranssäkerhetsmål, men har regeringen inte gjort tillräckligt i den riktningen. Vi kristdemokrater anser att kärnkraften i linje med energiöverenskommelsen ska utvecklas, inte avvecklas. Vattenkraften ska värnas. Elanvändningen behöver öka för klimatets skull. Vind- och solenergi kommer byggas ut och mål för leveranssäkerhet måste tas fram. Klimatmålen – grunden för energipolitik presenterades även Miljömålsberedningens slutbetänkande, En klimat- och luftvårdsstrategi för – ett förslag som lämnades av sex av partier, varav är ett som för en långsiktig inriktning av politiken. Förslaget innebär att ska ha nollutsläpp (netto) , varav av utsläppsreduktionen ska ske i . Två etappmål föreslås – 63 procents reduktion till 2030 och 75 procents reduktion till 2040. En möjlighet till flexibilitet har byggts in i målen genom att maximalt av reduktionen 2030 kan ske med kompletterande åtgärder, som t.ex. utsläppskrediter i andra länder eller ökade sänkor i skog eller jordbruk. Beredningen föreslår också ett mål för reduktion av utsläppen inom inrikes transporter på till 2030. Målet för transportsektorn är ambitiöst och förutsätter en kombination av snabb elektrifiering, en kraftig expansion av klimatsmarta bränslen, överföring av gods till järnväg och sjöfart samt åtgärder i tätorter för att gynna kollektivtrafik, cykel och gång. Betänkandet omfattar en rad förslag inom områden som stadsplanering, bostäder och byggande, jordbruk och livsmedel, näringspolitik och energi- och materialhantering. Beredningen presenterar också förslag som rör ett utvecklat samarbete mellan näringsliv och stat som en viktig del i en strategi för att minska utsläppen från bl.a. järn- och stålindustrin. Beredningen lyfter dessutom fram vikten av åtgärder för fortsatt utveckling av en biobaserad ekonomi, där nya biobaserade produkter från skog, jordbruk eller vattenbruk kan ersätta fossilbaserade produkter. Betänkandet innehåller också förslag till en samlad strategi för svensk luftvårdspolitik. Förslagen i strategin bidrar till en utveckling mot förbättrad luftkvalitet i tätorter, där de högsta halterna av luftföroreningar förekommer. antog ett klimatpolitiskt ramverk för med nämnda betänkande som grund och från är klimatlagen införd. stödjer det bindande utsläppsminskningsmålet om inom EU , jämfört med nivåer. Vi vill också att EU arbetar för ytterligare en minskning om genom att inkludera åtgärder i form av att köper ”internationella krediter”, det vill säga projekt för att minska utsläppen i andra länder utanför EU. Vi stödjer också målen om förnybar energi samt en ökad energieffektivisering inom EU till 2030. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå, för att uppnå dessa klimatmål. Den sammanlagda elproduktionen var , enligt , vilket är i paritet med fjolåret då producerades. förväntas elproduktionen öka. som det gör det möjligt för att exportera sitt elöverskott till våra grannländer. finns överföringsförbindelser från till , , , och . Vattenkraft och kärnkraft stod tillsammans för av den totala elproduktionen. Kärnkraften blev det kraftslag som producerade mest el , , följd av vattenkraften som till följd av låga vattennivåer i magasinen minskade sin elproduktion och landade på . Den svenska elproduktionen är till koldioxidneutral. är, tillsammans med , det land som har lägst andel fossila bränslen i elproduktionen av samtliga EU-länder. Detta är ett av flera skäl till att bör sträva efter att exportera mer el. Dels gör det våra grannländer mindre beroende av koldioxidkraft, dels ger det oss en energireserv om något oväntat inträffar. En mångfald av energislag vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. Vattenkraften har en nyckelroll i vårt energisystem och producerar av elen och hälften av effektbehovet de kallaste vinterdagarna. Vattenkraften kan inte mer än på marginalen öka sin produktion. Den uppgiften faller på andra energislag. Det är viktigt att värna vattenkraften och den småskaliga vattenkraftens roll i energisystemet även med en ny miljölagstiftning. Vattenkraftsproduktionen i uppgår ett normalår till . I finns drygt 1 800 vattenkraftverk med en total installerad effekt på . Av dem är ungefär 200 större kraftverk med en effekt på 10 MW eller mer. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen. Vattenkraften är en förnybar energikälla och spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet eftersom vatten, till skillnad från el, enkelt kan lagras och användas för att generera energi vid behov. Vattnet rinner i huvudsak under vår och försommar då snön smälter men efterfrågan på el är däremot som störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Det behövs en övergripande modernisering av svenska vattenkraftsanläggningar, eftersom de nya intermittenta energikällornas bidrag ställer helt nya krav på en teknik som installerades för upp till . En sänkning av fastighetsskatten på dessa anläggningar som skett genom energiöverenskommelsen kan möjliggöra nödvändiga renoveringar. Det är viktigt att föra fram de innovationer som kommit fram i kring vattenkraften, och att detta stimuleras på olika sätt även på hemmaplan, inte att det endast går på export. Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen, görs det ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i . Svenskt vattenkraftcentrum, som ligger under , forskar och utbildar inom områdena vattenkraft och dammar, tillsammans med fyra svenska universitet. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen och är ofta till för egenförbrukning samt eventuell försäljning av överskottselen. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter av egen el. Men ägarna till de småskaliga vattenkraftverken har fått det allt mer kämpigt . Bakgrunden är krav om miljöanpassningar och omprövningar av tillstånd, och en oro bland vattenkraftsägare om att denna process ska leda till omfattande negativ påverkan på deras verksamheter. har agerat och tänker fortsätta agera för att så inte ska bli fallet. I energiöverenskommelsen står att ”reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst” och vidare att ”ska vattenkraftsbranschen fullt ut finansiera de kostnader, för till exempel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösningen som och Hav- och vattenmyndigheten har haft”. beslutades om propositionen Vattenmiljö och vattenkraft, och bestämmelserna trädde i kraft . Där slås fast att prövningssystemet inte ska vara onödigt administrativt eller ekonomiskt betungande för den enskilde. Om verksamhet bedrivs med stöd av urminnes hävd, privilegiebrev eller annan så kallad äldre rättighet ska den rättigheten anses ha tillkommit enligt motsvarande bestämmelser i , vilket gör att ett helt nytt tillståndsförfarande inte krävs. Undantag som medges i EU:s vattendirektiv ska användas fullt ut. En nationell prövningsplan som ska vägleda myndigheterna i deras arbete är under framtagande. För är det angeläget att säkerställa goda villkor också för småskalig vattenkraft att kunna driva sin verksamhet. Effektutmaningen understryker ytterligare betydelsen av att vi tar vara på baskraften. kommer noga följa att myndigheterna efterlever den politiska intentionen om att småskalig vattenkraft behövs och föreslå åtgärder om så visar sig vara nödvändigt. välkomnar den positiva lösning som den storskaliga vattenkraftens ägare skapat i och med Vattenkraftens Miljöfond. I den har man lagt in medel för de småskaliga vattenkraftverk som anmält sig till den kommande nationella prövningsplanen, för de rättsliga processkostnader som uppstår för miljöförbättringar. Vattenkraftsägarna har en självrisk på av miljöåtgärdsrelaterade kostnader samt de första av produktionsförluster. Fonden kan hjälpa de vattenkraftsägare som redan drabbats hårt ekonomiskt retroaktivt genom ålägganden från . Det finns synpunkter på vattenförvaltningens organisation, där inte bara länsstyrelserna runt om i landet är aktörer; det är även Havs- och vattenmyndigheten, , Kammarkollegiet med flera som har olika uppgifter på området. Regeringen har tillsatt en utredning kring hur en bättre organisation kan vara utformad samt hur finansieringen av åtgärder ska säkerställas, något som ser fram emot att ta del av. Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och genererade 2018. Det motsvarar av totala elproduktion. För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften, som är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. De existerande kärnkraftverken beräknas ha en livslängd på omkring . Det är väsentligt att samtliga motiverbara livstidsförlängningar genomförs. Att livstidsförlänga kärnkraften är kostnadseffektivt och av stor vikt för hela energisystemets robusthet då kärnkraft bidrar med produktion som kan planeras samt systemtjänster som är avgörande för att elsystemet som helhet ska fungera med hög kvalitet. väntas enligt nu rådande plan stängas vid utgången av . menar att en omprövning måste ske av detta beslut som annars kommer att leda till försämrad effektbalans och ökat importbehov. Sedan beslutet togs har förutsättningarna ändrats. Effektskatten är borttagen och priset på utsläppsrätter har ökat markant, vilket bidrar positivt till kärnkraftens konkurrenskraft. anser att möjligheterna att driva vidare reaktorerna ska ses över i en snabbutredning. Utredningen bör också ta hänsyn till och belysa klimatkonsekvenserna. Enligt beräkningar väntas resultatet bli förödande om reaktorerna stängs. Det leder till ytterligare koldioxidutsläpp fram till mitten av seklet, jämfört med om reaktorerna hade drivits vidare . Betydelsen av planerbar kraftproduktion tydliggörs i Svenska kraftnäts kraftbalansrapport . Rapporten pekar på att går in i ett strukturellt underskott , vilket dessutom kommer fördjupas vintern därpå. Orsaken till detta är den planerade avvecklingen vid , som annan tillkommande kraft är väderberoende. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bland annat och senast valt att satsa på, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft, utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Ett sådant arbete har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Fjärde generationens kärnkraft är mångfalt effektivare än dagens teknik och kan återanvända lagrat kärnbränsle. saknar en färdplan mot fjärde generationens kärnkraft. föreslår att en sådan plan utvecklas. En färdplan bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . Borttagandet av den skadliga effektskatten var en följd av energiöverenskommelsen. Vårt lands konkurrenskraft och klimatutmaningen förutsätter en trygg produktion av el som präglas av leveranssäkerhet. Marknadens funktionssätt bör möta detta behov och därför anser att marknadens utformning bör ses över. betalar marknaden för energi, men det finns inga incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt, det vill säga tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. Ett elsystem som betalar för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Planerbara kraftslag, som kärnkraft, skulle då få ersättning för den viktiga funktion de har i elsystemet. Energiöverenskommelsen har bidragit till att i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften, ska utreda behovet av förändringar av drifttider i Kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet. Staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Inom ramen för de budgetmedel som satsas på energiforskning är det väsentligt att medel också avsätts till forskning inom kärnteknik. Goda villkor för kärnteknisk forskning är centralt för att skapa förutsättningar för kunskap och kompetensförsörjning som bland annat behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen. Det finns cirka 3 600 vindkraftverk i , som sammanlagt producerade 2018. Det motsvarar av vår elproduktion. Vindkraftselen minskade med på grund av att det blåste mindre 2018 än året innan. Produktionen väntas stiga till och . Det energipolitiska målet om att tillföra vindkraftsproduktion väntas nås långt . Utbyggnadstakten, som var något dämpad till följd av elprisernas låga nivå, har vänt uppåt igen. ökade den installerade effekten med nära 700 MW och är nu uppe i 7 300 MW. Det finns emellertid fortfarande skäl att sträva efter effektivare tillståndsprocesser. är genomsnittstiden för tillståndsprövning och eventuella överklaganden kan göra att processen blir ännu längre. och har till regeringen lämnat förslaget att kommunerna inte längre ska ha rätt att säga nej till vindkraftsetableringar. Myndigheterna föreslår att tillstyrkan i 16 kap 4 § tas bort. Förslaget beställdes av den rödgröna regeringen och de båda myndigheterna fick i uppdrag att titta på lagen som möjliggör för kommuner att säga nej till vindkraftsetableringar och ”föreslå åtgärder”. Förslaget från myndigheterna är därför närmast att betrakta som en beställningsprodukt. Vindkraftsbranschen har länge velat ta bort det kommunala vetot mot vindkraft. Men vindkraftens intressen står inte över allt annat, exempelvis inte det kommunala självstyret. krävs varken bygglov eller detaljplan för att bygga ett vindkraftverk, men kommunerna har ett så kallat vindkraftsveto för att inte stå alldeles skyddslösa. Skulle detta tas bort blir kommunen bara en remissinstans bland andra och det kommunala självstyret får sig en allvarlig törn, vilket bland andra SKL har uttryckt. Vi kristdemokrater är positiva till vindkraft, men det måste ske på lokalbefolkningens villkor. Vi håller därför med SKL om att det kommunala självstyret äventyras med förslaget, vilket vi är emot. Det är uppenbart att uppdraget till och berodde på att regeringen vill ändra lagen som ger kommunerna veto vid vindkraftsetableringar. Detta vänder vi oss emot. har förut tagit ställning för att kommunerna ska komma in tidigare med synpunkter på tillståndsprövningen så de aktörer som ska sätta upp vindkraftverken vet om det är lönt att fortsätta arbetet i området eller inte. Genom energiöverenskommelsen ska anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft utredas, för att om möjligt kunna jämställa vindkraft till land och till havs. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem.