ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022584 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en översyn av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Vid kommersiell användning av någons mark, såsom vid omfattande bärplockning, förekommer det att marken blir förstörd efter att den har missbrukats under exempelvis bärplockarnas framfart. Det borde inte vara på detta sätt som vår allemansrätt är tänkt att nyttjas. Att plocka bär är tillåtet enligt allemansrätten, även i stor skala och för försäljning. Men det får inte innebära orimliga problem för markägaren. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet att vara i naturen för oss alla. Det är djupt olyckligt när nedskräpning, skadegörelse eller olovlig terrängkörning blir ett problem för markägare och andra. Enligt allemansrätten ska vi alla ha tillgång till naturen. För att inga problem ska uppstå är det värdefullt att arrangören pratar med markägaren, och kommunen innan verksamheten startar. Många av problemen skulle på detta sätt kunna undvikas om arrangörer av organiserad bärplockning tar kontakt med markägare i förväg. Dock sker detta inte alltid, vilket kan orsaka stora bekymmer för våra markägare. I skyddad natur, exempelvis nationalparker och naturreservat, finns särskilda bestämmelser som kan innebära att allemansrätten är begränsad om det behövs för att uppnå syftet med naturskyddet. finns inga vägledande domar som reglerar allemansrätt och bärplockning. Vi föreslår att regeringen överväger att se över möjligheten till en översyn av allemansrätten för att om möjligt undvika att kommersiella verksamheter kan nyttja mark utan markägarens godkännande.
mot · H7022586 · 2019-10-03 00:00:00 — Byt ut begreppet begravningsavgift mot kyrkogårdsavgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att byta ut begreppet begravningsavgift mot kyrkogårdsavgift och tillkännager detta för regeringen. skildes från staten och statens uppbörd av skatt till kyrkan upphörde. Begreppet kyrkoskatt byttes ut och uppdelades i en kyrkoavgift samt en begravningsavgift. Erfarenheten med begravningsavgift visar att många människor som på sin skattsedel ser att det betalar begravningsavgift uppfattar att de får kostnaderna för sin begravning täckta av denna inbetalda avgift. Tanken är inte helt ologisk och de anhörigas frustration är stor över att få betala för en begravningsgudstjänst om man vill ha en sådan och inte tillhör . Begreppet kyrkogårdsavgift speglar på ett bättre sätt vad avgiften omfattar. Det är en frustration när man konfronteras med begreppet begravningsavgift och den inte täcker kostnader för själva begravningen. Därför bör benämningen begravningsavgift bytas mot kyrkogårdsavgift i lagen om .
mot · H7022587 · 2019-10-03 00:00:00 — Fler bostäder på seniorers villkor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra fler kommuner att arbeta långsiktigt med bostäder för seniorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tillägg i bostadsförsörjningslagen om att socialnämnden ska medverka i planeringen av bostadsförsörjningen och tillkännager detta för regeringen. I många av landets kommuner saknas bra och prisvärda bostäder för seniorer att flytta till eller för den delen att bo kvar i. Mer än hälften av pensionärerna bor i enfamiljshus i två plan – ofta med källare. Även om alla pensionärer har en bostad är den sällan långsiktigt lämplig vad gäller tillgängligheten. En sådan bostad kan vara ett gissel för en äldre person när krämporna stöter till, som en sådan bostad kan vara åtråvärd för ett ungt hushåll, kanske nyanlända eller barnhushåll. Bostäder lämpade för äldre hushåll i välkända grannskap har visat sig kunna locka till flytt, höga kostnader till trots, och lossgöra, ofta enfamiljshus lämpade för barnfamiljer. Studier av flyttmönster visar att byggandet av bra seniorbostäder gynnar rörligheten på bostadsmarknaden på detta sätt. Ju mer tillgängligt man bor som senior desto mer kan man klara sig själv och bibehålla livskvaliteten. Det omvända leder till större risk för isolering, fallskador och ett mer omfattande behov av vård och äldreomsorg. Det ligger således i samhällets intresse och i linje med socialtjänstlagens intentioner att det finns bra och prisvärda bostäder för seniorer – i olika upplåtelseformer som riktar sig till seniorers skilda behov och intressen. Det finns kommuner som planerar långsiktigt vad gäller seniorers bostadsbehov med hjälp av demografisk utveckling, samhällsplanering, tillgänglighetsinventeringar och enkätundersökningar bland kommunens äldre. Detta borde fler kommuner göra. I sammanhanget skulle SKL kunna bidra med underlag, statistik och goda exempel på hur man som kommun kan arbeta framgångsrikt för att få till fler tillgängliga bostäder för äldre. I socialtjänstlagen står det om socialnämndens medverkan i samhällsplaneringen. Däremot är samhällsplaneringens lagar inte inbjudande till sådant samarbete. Därför är det viktigt att, i samhällsplaneringen, få med kommunens socialtjänst, som är förtrogen med var äldre invånare bor och deras levnadsförhållanden. Det skulle därför vara önskvärt med ett tillägg i bostadsförsörjningslagen om att socialnämnden ska medverka i planeringen av bostadsförsörjningen och tillföra kunskaper och erfarenheter om levnadsförhållandena i kommunen (2 § bostadsförsörjningslagen).
mot · H7022588 · 2019-10-03 00:00:00 — Satsningar på geriatrisk och gerontologisk forskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en ny forskningsfinansiär gällande geriatrisk och gerontologisk forskning och tillkännager detta för regeringen. Gerontologi och geriatrik, läran om äldres villkor och sjukdomar, är relativt nya kunskapsområden. Som sådana har de fortfarande svårigheter att få anslag till och hinna med vetenskaplig kunskapsinhämtning, inte minst för att hålla jämn takt med det ökade behovet av kunskap till följd av allt fler äldre i samhället. Det finns således ett stort behov av bättre kunskap om äldres sjukdomar och villkor. Men trots att andelen äldre i befolkningen ökar så har satsningar på forskning som rör äldre minskat. och Forte har öronmärkta medel för omvårdnadsforskning men har svårigheter att i tillräcklig grad täcka alla behov av forskningsmedel till äldreforskning. Dessutom finns flera exempel på att utmärkta initiativ inom äldreforskning läggs ner på grund av att forskningsfinansiären inte längre har möjlighet att stödja projektet. Två exempel är och Swedish Brainpower, vilka båda lades ner eller fick drastiskt minskad finansiering efter tio framgångsrika år. En viktig forskningsfinansiär för äldreforskningen var som lades ner 2013 efter att ha stöttat äldreforskning. påpekar vetenskapliga råd att satsning på kliniknära forskning och vetenskaplig utveckling inom geriatrik är en förutsättning för såväl rekrytering som kunskapsutveckling. Detta gäller såväl medicinsk forskning, rehabiliteringsforskning, omvårdnadsforskning och beteendevetenskaplig forskning som samhällsvetenskaplig forskning inom äldreområdet. En ödesfråga för äldresjukvården och äldreomsorgen är just rekrytering av kompetent personal av alla kategorier. Det ska också kommas ihåg att utprovning och testning av nya mediciner, så kallade läkemedelsprövningar, görs nästan uteslutande på yngre personer. Den forskning som finns om läkemedel och äldre är dessutom bristfällig. är äldre de största användarna av läkemedel. De stora läkemedelsbolagen testar ogärna läkemedel på de äldsta och mest sjuka då det kan innebära risker att läkemedlet får problem att bli godkänt på grund av oönskade reaktioner hos en skör testperson. Därför behövs oavhängiga forskningsfinansiärer. Annars leder detta till en påtaglig risk för läkemedel som är sämre anpassade för den äldre människan med risk för biverkningar, och omvänt att äldre inte får tillgång till ett bra läkemedel på grund av att dessa inte är testade på äldre. Det behövs krafttag för att förbättra kunskapen om äldres omsorg och sjukdomar och att utbilda geriatriskt kompetent personal. Mer forskningsmedel öronmärkta för äldreforskning är en förutsättning för kunskap och kompetent personal. Möjligheten att instifta en ny forskningsfinansiär för geriatrisk och gerontologisk forskning bör därför ses över.
mot · H7022590 · 2019-10-03 00:00:00 — Erkänn älvdalskan som ett minoritets- eller landsdelsspråk i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som ett minoritets- eller landsdelsspråk i och tillkännager detta för regeringen. talas älvdalska av 3 000–6 000 människor, varav de flesta bor kvar i i mitt hemlän . Denna språkliga varietet har traditionellt räknats som en svensk dialekt. Älvdalskan är utvecklad ur fornnordiskan och påminner allra mest om det språk som talades över hela för 1 . Språket har ett helt eget ordförråd, en annorlunda grammatik och kan ofta te sig oförståeligt för oss som talar svenska. Men det finns även likheter med nutida språk. Många älvdalska ord påminner om engelska, och skriftspråket använder sig av samma slags tecken som isländskan. Bland en stor del av befolkningen i finns det ett starkt intresse för att de kommande generationerna ska få lära sig älvdalska. fick en förskoleavdelning där det enbart talas älvdalska, något som ses som mycket positivt hos invånarna. Barnens rätt att utveckla och tillägna sig det egna modersmålet är förankrad i den svenska språklagen, som tillkom 2009. 2016 erkändes älvdalskan som ett eget språk och tilldelades en egen ISO-språkkod av organisationen . Älvdalskan har trots detta ännu inte erkänts som minoritetsspråk i . I en rad motioner har riksdagspolitiker från olika partier tagit upp älvdalskans ställning. De har i huvudsak gått ut på att höja älvdalskans status och att vidta åtgärder för att den ska leva vidare. Som ett led i detta har det föreslagits att älvdalskan ska få status som nationellt minoritetsspråk eller landsdelsspråk. Därför bör regeringen utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som minoritets- eller landsdelsspråk i . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H7022592 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffen för brott som är riktade mot äldre och särskilt utsatta personer och tillkännager detta för regeringen. Undersökningar från Brå visar att äldre personer i högre grad kan vara rädda för att utsättas för brott, även om brottsstatistik visar att de löper en relativt liten risk att drabbas. Oavsett statistik är det mycket sorgligt och förargande att läsa och höra om människor med funktionsnedsättning och äldre personer som på ett utstuderat sätt utsätts för rån, stöld och fysiska angrepp. Brottslingar som utger sig för att vara allt från poliser, hemtjänstpersonal eller rörmokare och tar sig in i äldre människors hem för att sedan råna dem på pengar och tillhörigheter. har också antalet så kallade barnbarnsbedrägerier mot äldre ökat. Vid sådana bedrägerier ringer bedragaren till den äldre och utger sig för att vara någon närstående, exempelvis ett barnbarn som behöver låna pengar. När sedan barnbarnets vän kommer för att hämta pengarna kan den äldre bli bestulen på olika sätt. Dessa kriminella ger sig alltså på människor som från början befinner sig i underläge. Ofta är det inte heller enstaka gånger detta görs utan man sätter i system att i en del av landet utge sig för att ha ett visst ärende och rånar sedan äldre människor i deras hem. Dessa ligor upprepar sedan sina brott men förfinar dem i en annan del av landet. Detta är ett högst osmakligt förfarande. Samhället behöver tydligt markera mot brott, men även tydligt markera mot brott som riktas mot särskilt utsatta personer. Dels bör dessa brott prioriteras av polisen, dels bör strängare straff utdömas. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen och en skärpning av straffen för brott som sker mot särskilt utsatta människor.
mot · H7022593 · 2019-10-03 00:00:00 — Utred beskattningen av analog utomhusreklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av beskattningen av analog utomhusreklam och tillkännager detta för regeringen. Sedan införandet 1971 har kritik riktats mot reklamskatten. En enig mediekår har argumenterat för att skatten slår särskilt hårt mot journaliststiken, något som ledde till att beskattningen av annonser i dagspress försvann . Riksdagar och regeringar har argumenterat för att punktskatten på reklam i sin helhet bör avskaffas. En kvarlevande rännil av reklamskatten är den skattesats på av omsättningen som läggs på analog utomhusreklam. Denna skatt diskuteras sällan men innebär inte desto mindre en orättvis straffskatt på vissa reklamslag. Analog utomhusreklam är de reklamytor som kan ses till exempel på busshållplatser och tunnelbanespår. Det är inte ovanligt att dessa annonsplatser står sida vid sida med liknande digitala reklamtavlor. De analoga ytorna beskattas . De digitala beskattas inte alls. De reklamytor som innefattas av reklamskatten är samma ytor som finansierar en viktig del av den offentliga infrastrukturen. 10 000 väderskydd (busshållplatser) i 200 kommuner, tillgänglighetsanpassade toaletter i landets 15 största städer är finansierade med hjälp av de tillhörande reklamytorna. Den analoga utomhusreklamen betalar för hållbara och tillgängliga nödvändigheter i stadsrummet. Av den totala reklaminvesteringen i , , står den beskattade analoga utomhusreklamen för . Läggs de statsfinansiella aspekterna åt sidan finns det rent legala argument för att avskaffa reklamskatten helt. Juridisk expertis har pekat på att ”det finns starka skäl att överväga en aktivering av ” när det kommer till den snedvridna påverkan reklamskatten har på marknaden. Att reklamskatten är utsatt för konkurrens av internationella aktörer är ett naturligt resultat av globaliseringen och den tekniska utvecklingen. Att den fria konkurrensen för samma bransch snedvrids på EU:s inre marknad strider dock mot principer.
mot · H7022594 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna avseende influensavaccination mot influensa och pneumokockinfektion som ett särskilt nationellt vaccinationsprogram för alla och tillkännager detta för regeringen. Alla barn och ungdomar erbjuds inom ramen för det nationella vaccinationsprogrammet avgiftsfri vaccination. För äldre finns ingen motsvarighet till barnvaccinationsprogrammet, trots att det finns sjukdomar som drabbar hårdare än andra. Visserligen anger allmänna råd att vacciner bör erbjudas personer . Dessa rekommendationer är dock inte bindande och det är upp till varje enskilt landsting och region att avgöra om rekommendationerna ska följas för invånarna i den egna geografin. Vacciner har stor betydelse för den enskilde seniorens livskvalitet och kan förlänga livet. Dessutom finns ett samhällsintresse att förebygga och minska förekomsten av sjukdomar eftersom det påverkar invånarna negativt och även medför ekonomiska kostnader. har föreslagit att influensavaccination ska införas som ett nationellt särskilt vaccinationsprogram för alla . Samma myndighet rekommenderar via sina allmänna råd att pneumokockvaccination erbjuds alla personer . Även denna vaccination borde ingå i ett nationellt särskilt vaccinationsprogram för alla och därmed bli bindande för landsting och regioner. Rent principiellt och praktiskt sett bör det vara en helhetsbedömning av en persons funktionsförmåga och hälsa som avgör vilken medicinsk behandling som erbjuds. Vaccinationer sparar både ekonomiska utgifter och mänskligt lidande. Regeringen bör därför se över möjligheterna att följa förslag att införa influensavaccination som ett nationellt särskilt vaccinationsprogram för alla , samt även inkludera pneumokockvaccination till alla .
mot · H7022595 · 2019-10-03 00:00:00 — Motverka ensamhet och psykisk ohälsa bland äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att både uppmärksamma och motverka ensamhet och psykisk ohälsa bland äldre och tillkännager detta för regeringen. Vi lever och är friskare längre upp än tidigare generationer, men för många äldre finns också både ensamhetsproblematik och en komplex sjukdomsbild. Med åldrandet kommer ofta fler och olika sorters krämpor och sjukdomar. Denna sjukdomsbild är svår att förstå inte bara för sjukvården som sådan men också för den äldre själv och dennes anhöriga. Det är inte ovanligt att psykisk ohälsa hos en äldre människa misstolkas som en följd av ett eller flera fysiska besvär. Det är också en orsak till att många äldre som lider av psykisk ohälsa inte får den hjälp de behöver av sjukvården. En annan orsak är att långt ifrån alla drabbade eller deras anhöriga förstår att det handlar om psykisk ohälsa som exempelvis depression. Även om det inte skrivs spaltmeter om psykisk ohälsa bland äldre så är det vanligare med sådana symptom bland äldre än bland yngre människor. Ett problem är att symtomen ofta är stillsammare än hos yngre och därför svårare att upptäcka . Det brister i både kunskap och behandlingar i vården samt rent allmänt avseende medvetenheten i samhället om äldres psykiska ohälsa. Det är avgörande att både folk i gemen och vården tar detta problem på allvar i större utsträckning än vad som sker . Flera saker kan dock förebygga psykisk ohälsa , så som fysisk aktivitet, gemenskap och meningsfull sysselsättning. Men psykisk ohälsa behöver också upptäckas och behandlas tidigare i sjukdomsprocessen. En viktig pusselbit är dels mer forskning om äldres psykiatriska sjukdomar, det behövs fler specialister i äldrepsykiatri, dels att alla vårdutbildningar ska ge relevanta kunskaper i gerontologi, geriatrik och äldres psykiatriska sjukdomar. Ofrivillig ensamhet och isolering är sammankopplat med psykisk ohälsa bland äldre och även överdödlighet i en rad andra kroniska sjukdomar. Över 300 000 äldre säger att de är ofrivilligt ensamma och mår dåligt av det. I sammanhanget är det viktigt att medarbetarna i vården och omsorgen erbjuds arbetsmiljöer som möjliggör mer tid för de äldre. Men det handlar också om trygghet och välbefinnande – att tillhöra en gemenskap, ges inflytande och valfrihet, service och omtanke. Kommunerna bör därför stimulera tillkomsten av fler senior- och trygghetsboenden genom en mer genomtänkt mark- och bostadspolitik. Biståndsbedömningen bör förenkla för att snabbare ge stöd i form av exempelvis hemtjänst och ökad frihet att själv bestämma hur tiden ska användas. Kommuner kan också stimulera genom fler och bra sociala mötesplatser för senioraktiviteter, måltider och träffar.
mot · H7022596 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en nordisk samordning av den luftburna ambulanshelikopterverksamheten och tillkännager detta för regeringen. Den luftburna ambulanssjukvården är till sin natur gränsöverskridande och lämpar sig väl för samverkan och erfarenhetsutbyte. Därför skulle samverkan med motsvarande verksamheter i , och även kunna fördjupa de nordiska relationerna som det förbättrar den nationella verksamheten. Även kan vara en intressant samverkanspart. Det finns nio baser för ambulanshelikoptrar i , vilket innebär att stora delar av yta saknar täckning. De landsting och regioner som har helikopter upphandlar sin flygtjänst var för sig, vilket innebär att det är stora skillnader mellan verksamheterna. Vid de nio baserna används olika helikoptertyper. Andra skillnader avser bemanningskoncept, beredskap, medicinteknisk utrustning, möjlighet till instrumentflygning, flygsäkerhetsutrustning och tillgång till reservhelikopter. Delar av olikheterna kan förklaras med skilda verksamhetsbehov, medan andra variationer är svårare att härleda. finns det ett ömsesidigt intresse för ett systematiskt samarbete mellan länderna. Organisationerna står i stor utsträckning inför likartade utvecklingsbehov och det bedöms finnas påtagliga vinster med att samarbeta. Nordisk samordning skulle kunna förbättra vårdkvaliteten och minska kostnaderna för landstingen, och stordrifts fördelar och ökad patientsäkerhet leder till en mer kostnadseffektiv ambulanshelikoptersjukvård och ett tryggare samhälle.
mot · H7022597 · 2019-10-03 00:00:00 — Att tillgängliggöra dessa fibernät i statlig ägo för marknaden skulle kunna bidra till målet om tillgång till bredband och kunna bidra till en mer driftsäker nätverksstruktur om dessa fibernät sammankopplades. Det är i sammanhanget viktigt att betona att nationella säkerhetsintressen beaktas i processen.
mot · H7022598 · 2019-10-03 00:00:00 — ROT-avdrag för den ideella sektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att bredda ROT-avdraget till att omfatta den ideella sektorn och tillkännager detta för regeringen. Det viktigaste syftet med att införa skattereduktion för hushållstjänster och reparation, ombyggnad och tillbyggnad av bostadsfastigheter är att minska svartarbetet och öka efterfrågan på reguljära tjänster inom dessa sektorer. Erfarenheterna från de tidigare ROT-avdragen visade att avdrag/skattereduktion är ett effektivt sätt att minska hushållens inköp av svarta byggnads- och hantverksarbeten som det ökar arbetsutbudet. Det är också det långsiktiga skälet och anledningen till att skattereduktionen ska gälla permanent, till skillnad från tidigare motsvarigheter. som ROT-avdrag har funnits, har svarta arbeten för omvandlats till vita arbeten. Avdraget var då betydligt mindre än det är , och tillgängliga siffror tyder på att effekterna är väsentligt större med den utformning och omfattning som de nuvarande reglerna innebär. Vinnarna på reformen är många. Konkurrensen för företagen i byggsektorn gynnas av att oseriösa aktörer trängs ut. De anställda som arbetar vitt får pensionspoäng, de bidrar till och kommer i åtnjutande av välfärdssystemet och inte minst omfattas de av försäkringar på arbetsplatsen. Tillgängliga uppgifter tyder på att statens intäkter i form av moms på arbete och material samt arbetsgivaravgifter ökar mer än kostnaden för den beviljade skattereduktionen. Även kunderna är vinnare när seriösa företag lämnar garantier för utförda arbeten. Rätten till avdrag för reparation, ombyggnad och tillbyggnad omfattar enbart bostadsfastighet och är genom sin konstruktion kopplad till bostadsägarens tjänsteinkomst. Det är en naturlig avgränsning, eftersom den kommersiella fastighetssektorn genom redan etablerade skatteregler har incitament att utnyttja reguljära vita tjänster vid olika former av byggnadsarbeten. Däremot har den ideella sektorn inte möjlighet att göra avdrag på reparationer, ombyggnader eller tillbyggnader av sina lokaler och anläggningar eftersom den ideella sektorn normalt inte är skattepliktig. Utöver ideella insatser av medlemmar och sympatisörer är incitamenten därför fortfarande stora för ideella föreningar att utnyttja svarta tjänster. Precis som privatpersoner betalar den ideella sektorn ingående moms på alla varor och tjänster men har inte möjlighet att kvitta mot utgående moms. Ett sätt att bredda ROT-avdraget till att också omfatta den ideella sektorn skulle vara att göra den ingående momsen på vissa ROT-tjänster direkt avdragsgill genom ändrade regler för momsplikt eller genom ett riktat bidrag som motsvarar den ingående momsen i genomförda ROT-arbeten. En sådan åtgärd skulle få samma effekter vad avser informella (svarta) tjänster inom byggnadssektorn som skattereduktionen för reparation, om- och tillbyggnad av privata bostäder haft. Dessutom skulle det medföra ett påtagligt stöd för de ideella föreningar och organisationer som belastas av höga kostnader för att äga och förvalta lokaler och anläggningar.