mot · H7022677 · 2019-10-03 00:00:00 — Öppna underlag som fokuserar på funktion skapar nya möjligheter att få nya kreativa lösningar och produkter. Vi menar att innovationsperspektivet behöver stärkas inom offentlig upphandling. Vi behöver utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, regioner, kommuner och företag och tillkännager detta för regeringen. Det skulle både främja utveckling och införande av nya lösningar, innovationer, vilket i sin tur skapar tillväxt och arbetstillfällen i . Innovationstävlingar är ett intressant verktyg som i många fall kan komplettera innovationsupphandlingar. I en innovationstävling belönas de som först eller effektivast kan lösa en definierad utmaning. är ett starkt handelsberoende land. Export är beroende av import och därför är ökad frihandel i världen prioriterad då den utvecklar kompetens över gränserna. Att en vara exporteras från betyder de facto inte att den är enbart svensk. Så mycket som av exporten från tillverkningsindustrin har i själva verket producerats i andra länder. Därför blir det alltför begränsat att enbart tala om en exportstrategi – behöver en handelsstrategi som beaktar såväl import som export och delar av en utvecklad handel. Försvara den fria och regelstyrda handeln och reformera WTO ökar protektionismen i världen. Kampen mot protektionism och för ökad frihandel är och måste vara viktigaste mission i handelspolitiken. I då handelspolitik går i en protektionistisk riktning och andra inflytelserika länder – i synnerhet – inte anammar frihandelns principer är det EU som tar ledarrollen för en fri och regelstyrd handel. Att EU fortsätter stödja stabila internationella relationer och ett starkt multilateralt handelssystem under () är särskilt viktigt när många andra ifrågasätter detta system. WTO har länge spelat en nyckelroll för att skapa och hålla efter ett regelbaserat och förutsägbart handelssystem. Men kärvar WTO-systemet och det blir alltmer tydligt att WTO måste moderniseras. bör ta en aktiv roll för att se till att EU både stödjer WTO och driver på för en modernisering av organisationen. Stärk EU:s arbete med frihandelsavtal EU:s förmåga att förhandla frihandelsavtal behöver ses över och förbättras. För att den gemensamma handelspolitiken ska bli effektiv måste ratificeringen av handelsavtalen ske samlat och gemensamt i en fungerande beslutsprocess. Det är inte rimligt att regionparlament ska kunna ha vetorätt när EU sluter avtal med andra nationer eller nationsförbund. Som frihandelsvänlig nation bör där vara i främsta ledet med tidig ratificering. Det har dessvärre inte varit fallet vid ett antal fall där och utgör främsta exempel. Den tilltagande benägenheten från sida att vilja baka in för mycket av detaljerad policy i handelsavtalen riskerar snarare att försvåra och försena möjligheterna att dessa ska kunna genomföras på bästa sätt. Sammantaget innebär det i praktiken sämre möjligheter att kunna påverka innehållen i dess väsentligaste delar. EU:s frihandelsavtal med och är två exempel där bidragit till att öka handeln med vår omvärld som banden till specifika länder stärktes. bör även fortsatt fokusera på specifika länder i enlighet med den så kallade länderlistan som upprättats. Här kan ligga i framkant för nya marknader som håller på att öppnas upp och bidra med kunskap och expertis i syfte att bygga upp landet som vi kan exportera frihetliga demokratiska värderingar. Vi menar att ska vara en drivande kraft för att förhandlingarna med om frihandelsavtalet ska kunna återupptas , vilket är viktigt för företag, jobb och tillväxt i . är den största utländska investeraren i per capita, och således har vårt land ett offensivt intresse i TTIP-förhandlingarna om att också säkerställa ett effektivt system med rationell hantering av investeringstvister. Tjänstehandeln står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras till allt större del av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en mer betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. Det blir allt viktigare att tillvarata tjänstesektorns möjligheter, men tyvärr har den rödgröna regeringen förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. För det första behöver den inre tjänstemarknaden utvecklas inom EU. Tjänstedirektivet bör breddas och omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer såsom digitala tjänster och varor. För det andra bör tjänsteexport inom välfärdssektorn underlättas. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt sett hög klass och är på många sätt banbrytande. Flera av dessa kan med sin kunskap bidra till förhöjd kvalitet inom vård, skola och omsorg världen över. Ett övergripande problem är möjligheterna att använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. Även välfärdstjänster måste ses som lika självklara exportmöjligheter som industriprodukter. Här finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen. Betydelsen av de fyra fria rörligheterna mellan och får inte underskattas. Då framför allt tjänstehandeln mellan och är ytterst betydelsefull för båda nationerna är möjligheterna för människor att flytta sig över gränserna helt avgörande. Brexit riskerar även att slå hårt mot läkemedelstillverkning där delkomponenter tillverkas i olika länder, vilket innebär att varor kan behöva förtullas i flera omgångar. Regeringen måste säkerställa högsta möjliga beredskap för detta hos svenska företag och myndigheter. Se över möjligheterna att tillvarata utrikes föddas kompetens att handla med hemländer Företagare födda utomlands besitter goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer. De har särskilt goda förutsättningar att bedriva handel över gränserna och kan dessutom vara vägvisare för andra svenska företagare. En studie har följt mångfaldens betydelse för 7 000 svenska företag och kommit fram till att de företag som är bäst på att ta tillvara utländsk kompetens, också väsentligt stärker sin export och import. Ser man till hela exporten i och inte bara enskilda företag, kan man också se att en ökning av andelen utrikes födda i arbetskraften med en procentenhet i genomsnitt ökar exporten . Ett antal olika projekt har bedrivits i för att knyta kontakter mellan svenska exportföretag och nyanlända till . Regeringen bör se över om några av dessa projekt bör återinföras eller utvecklas. Globalt upphandlade FN varor och tjänster för , varav upphandlades från . Något som vida understiger vår andel av FN:s budget. levererar främst medicinsk utrustning och laboratorieutrustning, fordon samt utbildnings- och städmaterial. På tjänstesidan levererar tjänster inom administration, bygg & ingenjör och transport. är en stor bidragsgivare, men har väldigt få svenska företag varit med i upphandlingarna. De som haft rätt förutsättningar har dock gjort intressanta affärer. Många handelskamrar har byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill börja sälja till FN. behöver skapa förutsättningar för svenska företag att delta i och konkurrera på en jämn spelplan om internationella upphandlingar. De kreativa näringarna är en av de snabbast växande industrierna och en stor tillgång för . Kreativa näringar består av alltifrån musik, film och litteratur till mode och design. Bland annat visar att musikbranschen har en hög tillväxt med stor exportpotential. är övertygade om att arbetet med att inkludera kulturen i marknadsföringen av exportlandet kan utvecklas ytterligare och vill initiera en utredning om hur staten kan underlätta för internationell spridning av kultur. För att öka de kreativa näringarnas bidrag till samhället bör man ytterligare förstärka exportinsatserna inom de kreativa näringarna. Export av miljövänlig teknik Tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är avgörande nyckelfaktorer för världens hållbara utveckling. Svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att nå internationellt ledande framgång. Det blir en möjlighet för att tillhandahålla nya jobb och företag som vi bidrar till en bättre miljö med mindre CO2-utsläpp och ökad frihandel. Det gäller den inhemska svenska energiproduktionens exportmöjligheter av koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. Här behövs insatser på flera plan för att stimulera exportmöjligheterna men också för att motverka de vanligt förekommande handelshindren såsom höga tullar på ny miljövänlig energiteknik. Investeringar och nationell säkerhet Vi är vänner av frihandel och öppenhet. Handel och borttagna handelshinder har stärkt svenska företag och svensk ekonomi. I en orolig tid med osäkerheter i handel och handelssystem ska fortsatt inom EU och WTO strida för frihandel. Vår syn på frihandel och öppenhet innebär dock inte att vem som helst, hur som helst och när som helst ska kunna investera i . Det är rimligt att det finns möjligheter att säkra intressen som är av nationell vikt. Vi välkomnar en fortsatt diskussion om sådana regler och är öppna för eventuella lagändringar, men vill vara tydliga med att sådana regler inte ska användas som en väg att generellt minska möjligheterna till handel med omvärlden, varken i eller i EU. Hälften av ekonomi kommer från handel, import och export. En stor del av godset som transporteras till och från kommer sjövägen, där hamnen i är den i särklass viktigaste i vår del av . har hamnen i brottats med ofred på arbetsmarknaden. Konflikten har bland annat resulterat i att vissa rederier slutat att köra fartyg direkt mellan och viktiga hamnar i och , vilket är dåligt för svensk konkurrenskraft. Välfungerande intermodala transporter, där transoceana direktlinjer mellan och omvärlden är avgörande, är viktigt för svensk industri och övrigt näringsliv. Åtgärder behöver nu vidtas för att återta förtroendet för hamn för att på så sätt säkra fler transoceana linjer till och från . Särskilt om vissa branscher Vår ambition är att föra en mineralpolitik som på ett hållbart sätt stärker konkurrenskraften i svensk gruv- och mineralnäring, så att befäster sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Gruvnäringen skapar även det som kanske är viktigast av allt för en levande landsbygd: arbetstillfällen. Inte bara i gruvan, utan i livsmedelsaffären, på hotellet och där vägar byggs och infrastruktur förbättras. De bolag som verkar här betalar bolagsskatt, och krav på fondering för avveckling och återställning finns i och är en förutsättning för att få tillstånd. Sällsynta mineraler blir allt mer attraktiva inom den globala elektronikindustrin. har både kompetens och tillgång till många av dessa. Det är en resurs som är väl värd att ta tillvara. Vi vill se initiativ till hur dessa kan utvinnas i högre grad på ett hållbart sätt. Men då krävs det att det finns god tillgång på kompetent personal. En stor utmaning för gruv- och mineralföretag är att rekrytera personer med rätt kompetens inom specifika områden som metallurgi. Här har regeringen en viktig uppgift att underlätta för såväl arbetskraftsinvandring som att tillhandahålla relevant utbildning. För att stärka gruvnäringen behöver tillståndsprocesserna för att få starta nya gruvor i ses över. Det är en långsam och utdragen process som är utspridd över flera myndigheter. På initiativ har riktat ett tillkännagivande att regeringen bör utreda och återkomma till med konkreta förslag på hur man kan korta handläggningstider och förenkla tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringen, som rättssäkerheten och kvaliteten i besluten värnas. förutsätter att regeringen återkommer med ett förslag om hur man avser att förenkla tillståndsprocessen inom gruv- och mineralnäringen. Ett alternativ att överväga är att ge en myndighet, exempelvis SGU (Bergsstaten), i samråd med andra berörda myndigheter ansvar för hela tillståndsprocessen. Ett annat viktigt perspektiv i mineralpolitiken gäller äganderätten. Enligt grundlagen (2 kap. 18 § regeringsformen) är varje medborgares egendom tryggad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Att mineraler kan tas till vara och brytas och att trygg försörjning skapas inom mineralbranschen har ansetts vara av sådant allmänt intresse. Grundlagens förutsättningar för ingrepp i markägarnas rätt har, som redan nämnts, därför ansetts vara uppfyllda. beslutade om omfattande ändringar i minerallagen (prop. 2004/05:40, bet. 2004/05:NU8). Då infördes också en s.k. mineralersättning, som uppgår till av det beräknade mineralvärdet. Ingen särskild ersättning utgår för förlorade intäkter från t.ex. jordbruk, turism eller skogsbruk. anser att en utredning bör tillsättas som ser över om och hur äganderätten i gruvnäringen bör förstärkas. En viktig utgångspunkt ska vara att markägaren får en rimlig avkastning. Det gäller både hur mineralersättningen utformats, och markägarens rättigheter som fordringsägare när det gäller dennes del av mineralersättningen vid en konkurs. RUT-avdraget har varit en viktig språngbräda in på den svenska arbetsmarknaden, inte minst för nyanlända kvinnor som annars är en grupp som har svårt att få ett första jobb. RUT-avdraget bör således utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer ska kunna växa fram i . Ett första steg för att tillvarata sysselsättningspotentialen i RUT-sektorn togs genom att taket höjdes till . För att underlätta människors vardag och för att fler enkla jobb ska växa fram bör också RUT-avdraget utvidgas ytterligare genom att fler tjänster som t.ex. tillsyn av hemmet vid resa eller frånvaro, tvätt av kläder, flytt av bohag inom samma bostad, hämtning av trädgårdsavfall samt plantering av växter i trädgården omfattas. En utredning bör tillsättas för att bredda antalet RUT-tjänster. Äldre är bland de flitigaste användarna av RUT-avdraget, men många äldre får också hjälp av anhöriga med sysslor i hemmet. För att möta de äldres utökade behov av hjälp i hemmet bör även ett mer generöst RUT-avdrag för äldre utredas. I samband med att antalet tjänster som omfattas av RUT-avdraget utökas bör nästa steg tas för att höja taket till en nivå på och person. Den svenska industrin är betydelsefull för och har varit avgörande i bygget av det moderna . Industrin bidrar med jobb, skatteintäkter, exportintäkter och investeringar i forskning och utveckling. I spåren av globaliseringen och att fler länder utvecklas ökar konkurrensen och omvandlingstrycket ökar. Den rödgröna regeringen har pratat mycket om industri, företag och initiativ, men har fattat beslut som försämrat för industrin och därmed jobben. Det handlar om viktiga och avgörande saker som dyrare transporter och oklarheter i handelspolitiken. Lägg till det att det finns tecken på att tappar mer mark än andra länder i tre av våra traditionellt tunga och mycket viktiga högteknologiska och kunskapsintensiva branscher: it, telekom och life science. Enligt Entreprenörskapsforum har sysselsättningen i dessa branscher minskat med 30–under det gångna årtiondet. Också här har den rödgröna regeringens politik gått åt fel håll. Höga skatter på jobb försvårar för kunskapsintensiva företag att rekrytera. Ineffektiv subventionspolitik istället för enklare regler på bostadsområdet riskerar att minska möjligheterna att hitta bostäder för anställda. En skeptisk inställning till arbetskraftsinvandring och utstationering riskerar att ytterligare försvåra för kompetensförsörjningen. För att möta den ökande konkurrensen behövs en bred reformagenda. En reformagenda för ökad svensk konkurrenskraft. Det är genom konkreta beslut inom områden som transporter, skola och skatter som konkurrenskraften byggs. Den rödgröna regeringen har varit oroväckande passiv. En levande turist- och besöksnäring placerade sig på en nionde plats när Brands Index rankade länder efter deras nationella image och identitet. som turistdestination har stärkts och landet är nu högre rankat än kända turistdestinationer såsom , , och . omsatte turistnäringen , vilket är en ökning innan. Det är den kraftigaste ökningen . Den svenska turistnäringen är en viktig jobbskapare – inte minst som en inkörsport på arbetsmarknaden för unga och nyanlända. anser att mer kan göras för att ta tillvara fulla potential och bli ett än mer framgångsrikt turistland. Viktiga framgångsfaktorer är bl.a. ökad kännedom om svenska destinationer, höjd kompetensnivå inom näringen och fler direkta flyglinjer. Många goda insatser görs av Visit , och för att stärka Sverigebilden utomlands, attrahera fler utländska turister för att resa, bo, äta och uppleva samt för att evenemang och möten kommer till . Det saknas dock en sammanhållen strategi. Utredningen land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) föreslår bland annat att regeringen ska ta fram en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring i samverkan med berörda aktörer. Regeringen har tagit steg för att påbörja ett sådant arbete. Efter ett tillkännagivande av har regeringen beslutat att arbeta fram en nationell strategi för en hållbar turism och besöksnäring. Det är nu av stor vikt att regeringen återkommer till med konkreta förslag i en samlad strategi. Inom ramen för en sådan strategi anser vi att en statlig aktör bör få det övergripande ansvaret för besöksnäringen. Vidare ser vi att regioner som arbetar med turism skulle kunna stärkas genom en nationell plattform för samverkan, där goda exempel kan spridas och de regionala turistorganisationerna få den stöttning de behöver för att kunna fullgöra ett gott arbete. Det är även viktigt att möjliggöra utveckling av den svenska besöksnäringen utifrån tillgänglig statistik och analys av trender. Slutligen behöver byggas ut. Att regeringen tvekar kring utbyggnaden skadar svensk tillväxt. De offentliga investeringarna i besöksnäringen måste också genomsyras av effektivitet – vi vill därför att det sker effektutvärderingar av statens samlade besöksfrämjande. Life science utgör en viktig näring som genererar stora exportintäkter, skapar sysselsättning och har betydelse för ställning som forsknings- och kunskapsnation. Life science-företagen exporterar varor till ett värde av (motsvarande av den totala exporten) och branschen sysselsätter runt 42 000 personer. har en lång tradition av medicinsk forskning. Vi har en god utbildningsnivå och välfungerande myndigheter och etikprövningsnämnder. Tydliga spelregler och ett utvecklat samverkansklimat är viktiga förutsättningar för att svensk life science ska utvecklas. hårdnar den globala konkurrensen inom livsvetenskaperna. Trenden är en allt starkare koncentration till ett fåtal forskningscenter. Fusioner och uppköp präglar industrin. För att möta konkurrensen måste ha globalt konkurrenskraftiga villkor för att attrahera företag och forskningscenter. har betraktats som ett framgångsland vad gäller den kliniska forskningen, men inom såväl klinisk forskning som den akademiska biomedicinska forskningen har tappat mark. Särskilt tydligt blir det sett till kliniska läkemedelsprövningar, där både antalet startade prövningar och antalet inkluderade patienter som deltar minskat kraftigt . I grunden handlar problemen om att de forskande företagen haft svårt att få till stånd forskningssamarbeten med hälso- och sjukvården. Medarbetare inom hälso- och sjukvården med ambitioner att forska ges inte alltid möjlighet att göra det. Regeringen har arbetat med att ta fram en life science-strategi. Detta arbete måste påskyndas och fokuseras till de viktigaste områdena. För det första måste samverkan mellan life science, akademin och sjukvården utvecklas för att skapa bättre möjligheter för klinisk forskning. Detta kan ske genom incitamentsmodeller eller via gemensamma kunskapscenter, forskningskluster och innovationsmiljöer. Laterala samarbeten mellan life science och andra näringar, där biohub-modell är ett av de främsta, bör också uppmuntras. För det andra behöver sjukvården satsa på tidig introduktion av nya, effektiva behandlingsmetoder. Dessutom kan vården utveckla upphandling till ett strategiskt verktyg för innovation. För det tredje måste bli ett riktigt attraktivt land för investeringar och etableringar av produktionsanläggningar, FoU, huvudkontor och marknadsbolag. Det handlar om goda villkor vad gäller bolagsskatt, expertskatt, akademiskt utbyte, tillgång till bostäder och infrastruktur, institutioner med mera. För att kunna utveckla de gröna näringarna måste äganderätten tas i beaktande och respekteras vid myndighetsbeslut. har myndigheter beslutat om tvingande avsättningar och inskränkningar, som lett till ekonomiska konsekvenser när markägaren kan använda sin mark. Trots att äganderätten med egendomsskyddet är inskriven i grundlag, i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Skogsnäringen står för 9–av svensk industris sysselsättning, export, omsättning och förädlingsvärde enligt Skogsindustrierna. Det gör skogsindustrin till en viktig spelare för svensk ekonomi. Skogen har också en central roll i utvecklingen mot ett hållbart och biobaserat samhälle. Det är därför av stor vikt att skogsindustrin får rätt förutsättningar för att kunna utvecklas på lång sikt och att man inte försvårar spelreglerna för näringen. Äganderätten utgör grunden för både demokrati och marknadsekonomi. En bred utredning bör tillsättas skyndsamt i syfte att stärka den grundlagsskyddade äganderätten och egendomsskyddet. har fattat ett beslut om ett tillkännagivande rörande detta som regeringen nu bör efterkomma. En utredning bör kompletteras med en systematisk politik för att se över myndigheters tillämpningar av lagar och regler gällande äganderätt och naturskydd, med syfte att förenkla och förbättra. Det är särskilt viktigt att naturskyddet är dynamiskt och inte statiskt. beslut ska utvärderas och vid behov omprövas eller förändras för att se att de även i fortsättningen på ett effektivt sätt bidrar till att skydda värdefulla miljöer och ekosystem. Ett nytt Sveaskogsprogram i syfte att möjliggöra skydd av värdefull natur som det säkerställs att skogsägare får rimlig ersättning bör också genomföras skyndsamt. En väl fungerande marknadsekonomi kräver ett starkt och diversifierat privat ägande av företag och kapital. Statens uppgift bör normalt inte vara att äga och driva bolag, utan att ange de ramar och regler som ska gälla för ett dynamiskt näringsliv, där företag konkurrerar på lika villkor. Därför bör staten i princip inte äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens – såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt. Staten är dock en stor företagsägare och kommer så vara . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden, och staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Regeringens styrning av de statliga bolagen ska ske inom de ramar som fastställt. De statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet avseende frågor som till exempel jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa statliga företag har ett särskilt samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. anser att statliga bolag som inte fyller en viktig samhällsfunktion eller är av stort kulturellt värde och som agerar på en fungerande marknad bör avyttras. Se över styrningen av det statliga ägandet Det statliga ägandet är inte oproblematiskt – har en rad problem uppdagats i olika statliga bolag. Orsakerna har i varierande grad berott på skiftande marknads- och konjunkturläge, egna initiativ från bolagens ledning samt politisk styrning.