mot · H7022629 · 2019-10-03 00:00:00 — Anslaget rymmer mycket god verksamhet och förblir på en stabil nivå, men minskas då vi som ett led i arbetet med att motverka segregation och återupprätta gemenskapen i samhället, anser det rimligt att avveckla det offentligfinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i . 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Vi föreslår en avveckling av anslaget. Det som är den tilltänkta användningen för anslag 12:3 går också att genomföra inom ramen för anslag 12:1 som regeringen i sitt budgetförslag också vill överföra medel till från det förstnämnda anslaget. ser med den logik som regeringen själv lutar sig mot att poängerna med att låta det aktuella anslaget bestå är svaga. 13:1 Stöd till idrotten Anslaget får användas enligt de ändamål som regeringen föreslår, förutom vad gäller de öronmärkta medlen för integrationsåtgärder i våra utanförskapsområden då det inte ligger under idrottens uppdrag. Därför riktas de öronmärkta integrationsmedlen i stället om till en generell satsning på idrott. Vi omprioriterar inom anslaget för att stärka barn- och ungdomsidrotten, svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och en fortsättning inom ramen för en permanentad elitsatsning. Vi budgeterar också för att anslaget ska stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Vi följer inte med på regeringens ökning om att skapa föreningsdrivna mötesplatser i socioekonomiskt utsatta områden och minskar således fortsatt anslaget i årets budget. Satsningen är storstadscentrerad och vill i stället vara hela parti. 13:3 Stöd till friluftsorganisationer Anslaget till friluftslivet har länge legat på en lägre nivå än den rörelsen efterfrågat för att kunna utveckla sitt arbete. tror på friluftslivets betydelse för turismen, meningsfull fritidsaktivitet och för förståelsen för kultur- och naturvård, folkhälsa och som resurs i regional utveckling. Det är därför välkommet att regeringen sällat sig till denna linje och tillför efterlängtade anslagshöjningar. menar vi att regeringens ambitioner inte är tillräckliga, utan budgeterar ytterligare medel, varav avsätts med intentionen att ge friluftsorganisationerna utrymme att intensifiera sitt arbete med att höja medvetenheten hos medborgarna – i synnerhet barn och ungdomar – och deras förståelse och omsorg för svensk natur och det svenska immateriella kulturarvet relaterat till naturen. 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Anslaget dras in i sin helhet då vi anser att det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. 13:5 Insatser för den ideella sektorn Vi ställer oss inte bakom regeringens tillfälliga satsning på området då vi anser skälen vara otydliga, och hur man vill använda medlen skulle behöva specificeras ytterligare. Målet med den tillfälliga satsningen som man vill ska ske via ideella krafter i civilsamhället skulle sannolikt kunna genomföras på annat sätt. 14:1 Bidrag till folkbildningen Folkbildningen rymmer många goda delar, och som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ och som en väg till social gemenskap och spridare av lusten att lära har folkbildningen en viktig roll i vårt samhälle. Av den anledningen är det fullt rimligt att stat och samhälle stödjer denna sektor. är det naturligtvis rimligt att mottagare av statsbidrag uppfyller rimliga krav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Det är viktigt att folkbildningen får vara just folkbildning och att dessa institutioner inte i huvudsak ses som instrument för att avlasta brister i andra delar av samhällsapparaten. har regeringen kraftigt höjt folkbildningsanslagen utifrån ett integrations- och utbildningssyfte, och inte det huvudsakliga bildningssyftet och demokratisyftet. Anslagsökningar som partiet av denna anledning avböjt. Utöver att vi inte följt med på regeringens satsningar omprioriterar vi medel inom kulturområdet till förmån för andra satsningar. Vid sidan av detta gör vi bedömningen att trycket på folkbildning sannolikt kommer att minska något som ett resultat av de mycket offensiva satsningar gör på nya jobb- och utbildningsplatser. 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen Vi motsätter oss de medel som regeringen öronmärker för nyanlända, vilket inte bara gäller personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande. Detta då vi anser att den formen av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser, som kan behövas i annan svenskundervisning, i anspråk. Det licenssystem som infördes på den svenska spelmarknaden från har inneburit många förändringar på området, vilket även i hög grad har påverkat Spelinspektionen som myndighet. Omställningar för införandet av licensprövning har krävts för myndigheten, vilket är en förändringsprocess som den är inne i. Detta har gjort att mindre resurser har gått till myndighetens viktiga arbete med tillsyn över spelmarknaden. ser tillsynsarbetet som mycket viktigt och något som inte bör stå tillbaka även om vi förstår att Spelinspektionen är inne i en omställningsfas. Därför tillskjuter vi till myndigheten för att nå förbättrad tillsyn, det tror vi är något viktigt som det inte bör väntas med under omställningsfasen. I övrigt presenterar vi våra förslag för spel- och lotteriområdet i en särskild kommittémotion. Vi stärker medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, det här bland annat genom införandet av ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Vi avsätter medel för att ge stöd till projekt som stärker äldre människors möjlighet till deltagande i kulturlivet. Vi vill således förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som regeringen initierade 2011 samt göra den till ett permanent anslag. inför en fond med syfte att tillgängliggöra museernas utställningar och arkiv. Satsningen riktar sig till hela landet, både till statliga och regionala museer och stiftelser. Fonden är ämnad att användas för att kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Målet ska vara att öppna och tillgängliggöra verksamheten för fler medborgare, då kulturarvet är vår gemensamma skatt som vi alla behöver kunskap om och känsla för. bryts ut ur det allmänna kulturmiljövårdsanslaget och öronmärks här i ett eget anslag, för att garantera medlen och uppvärdera betydelsen av denna reservatsform. Den långsiktiga ambitionen är att höja anslaget successivt. 16:6 Stimulansbidrag för kulturmiljökompetens Kommunerna har en viktig roll och ett stort ansvar att inom ramen för och samhällsbyggnaden i stort värna, vårda och inkludera K-märkta byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplanering. Ett bekymmer är att möjligheterna och skyddet för kulturmiljöer inom rådande lagstiftning inte är tillfredsställande. Här kan det bli nödvändigt att se över såväl kompetensutveckling och stöd till kommunerna som lagstiftning. Landets kulturhistoriska miljöer är ett värdefullt arv och ska ses som en resurs och inte som ett hinder i samhällets utveckling. För att ta ett första steg på vägen inför vi ett stimulansbidrag till kommuner om i syfte att kommuner där det saknas, alternativt finns behov av förstärkning, kan tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- eller samhällsbyggnadsförvaltningarna. 16:7 Stimulansbidrag kultur i vården Kultur har en potential och roll inom fler samhällsområden än de traditionellt kulturpolitiska, och jämte kulturens inneboende egenvärde kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar till exempel att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. har drivit linjen att landstingen bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper. För att främja utvecklingen och arbetet kring detta anslår vi i årets budget medel för ett stimulansbidrag till landstingen. 16:8 Kulturlotsar och Sverigecenter är ett parti som menar allvar med att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. Vi behöver kultur för att inte bara överleva, utan leva ett fullgott liv. Vi behöver kultur för att det binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kultur som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital. Social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskola, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa olika former av verksamheter fyller sitt syfte och utför viktig kulturell förmedling. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli levandegjord, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv. För att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar därför ”Kulturlotsen” och Sverigecenter. En landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort flera framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och visat på flera möjligheter för att utveckla biblioteken. För ökad nordisk likvärdighet och samordningsmöjligheter bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet. Därför anslås för att genomföra några av förslagen i den nationella biblioteksstrategin (Demokratins skattkammare, 2019). För närmare specificering av genomförande och vår vision för biblioteken hänvisar vi till vår Biblioteksmotion, 2019/20:338. i (SD)