ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021896 · 2019-10-02 00:00:00 — Översyn och granskning av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en granskning och översyn av och tillkännager detta för regeringen. I en granskning av Ekot har det visat sig att som beslutar om lärare får behålla sin legitimation eller inte i flertalet fall har gått emot Skolinspektionens rekommendation och utredning. Flera lärare som bland annat är dömda för att ha misshandlat och hotat sina elever har därmed fått behålla legitimationen och fortsatt arbeta i skolorna. En lärare som både erkänt och blivit påkommen med att kyssa och hålla om en elev i årskurs 9, ger en varning istället för att återkalla legitimationen. menar att beviskraven är och ska vara högt ställda och att Skolinspektionen ibland ”tar i för mycket”. I fallet med läraren som kysst sin elev överklagades dock beslut till domstol, där legitimationen senare återkallades. Att det i enlighet med 28 kap. 4 § skollagen går att överklaga beslut av till allmän förvaltningsdomstol, ändrar inte problemet i fråga. Totalt sett visar Ekots granskning att i över en fjärdedel av fallen fattat ett mildare beslut, och aldrig någonsin fattat ett strängare beslut än det Skolinspektionen rekommenderat. Ytterligare fall där låtit lärare fortsätta arbeta och behålla sin legitimation omfattar en lärare som haft sex med en elev som han betygsatt samt en förskollärare som slagit ett 5-årigt barn med autism. Detta kan och ska inte få fortsätta ske. Istället är det uppenbart att arbetet och de riktlinjer och rutiner som använder behöver ses över. Det är också viktigt att det klarläggs hur och Skolinspektionen i en så stor andel fall dragit så olika slutsatser.
mot · H7021897 · 2019-10-02 00:00:00 — Anpassning av högskoleprovet för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Universitets- och högskolerådet i uppdrag att ta fram och se till så att elever med funktionsnedsättning har rätt till anpassningar vid skrivning av högskoleprovet och tillkännager detta för regeringen. För att antagning till eftergymnasial utbildning ska ske med så lika och rättvisa förutsättningar som möjligt är det viktigt att antagning sker baserat på kunskap och färdigheter i sakinnehåll snarare än förmågan att exempelvis prestera i vissa miljöer. Av den anledningen ska exempelvis nationella prov och sätt man mäter kunskap på vid behov anpassas för elever med särskilda behov. Det kan exempelvis betyda att elever med nedsatt koncentrationsförmåga kan få möjlighet att skriva prov i avskildhet och med längre provtid. Elever med dyslexi kan få delar av proven upplästa osv. Efter antagning är även landets högskolor och universitet skyldiga att erbjuda hjälpmedel och möjlighet till anpassning av studierna för personer med särskilda behov, om inte i lika stor utsträckning som i så ändå på liknande sätt genom anteckningshjälp, talböcker och förlängda provtider. Ansvaret för antagningen till eftergymnasial utbildning ligger främst på utbildningsanordnarna men bland annat högskoleprovet som antagningsmetod ansvarar Universitets- och högskolerådet (UHR) för. UHR har även i uppdrag att främja breddad rekrytering till högskolan, stimulera intresset för högskoleutbildning, motverka diskriminering utifrån alla diskrimineringsgrunder samt främja lika rättigheter och möjligheter inom högre utbildning. Med anledning av det som nämnts ovan är det därför väldigt märkligt att personer med andra funktionsnedsättningar än dyslexi och synnedsättning inte får anpassningar gjorda när de skriver just högskoleprovet. UHR har utrett hur och när förlängd provtid ska kunna ges till fler med behov än de med dyslexi. kom dock UHR med beskedet att inte gå vidare och genomföra åtgärden. Motiveringen bakom beslutet bottnar i den stora mängd regeringsuppdrag som UHR är skyldiga att prioritera i första hand och inte i att förslaget som sådant är omotiverat. Detta gör frågan än mer märklig då det ligger i UHR:s grunduppdrag om tillgänglighet, diskriminering och lika rättigheter till samt inom högre utbildning. är dessutom bristande tillgänglighet en form av diskriminering enligt diskrimineringslagen. Inom det innefattas underlåtenhet att vidta skäliga åtgärder för personer med funktionsnedsättning. Det är helt oacceptabelt och fel att UHR underlåter att gå vidare med förslaget. Tvärtom borde UHR utreda fler alternativa åtgärder än förlängd skrivtid. För många med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar skulle exempelvis möjligheten att skriva provet i en mindre sal med färre personer och möjlighet att dela upp provdelarna med fler pauser vara två relativt enkla anpassningar som skulle göra stor skillnad och ge ett mer rättvisande resultat på nationella provet.
mot · H7021899 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att möjliggöra lokala viktiga meddelanden till allmänheten och tillkännager detta för regeringen. har ett allt mer välutvecklat system för att nå fram med så kallade VMA (Viktigt Meddelande till Allmänheten) till befolkningen. har fler tekniska lösningar såsom sms adderats till de mer klassiska såsom Hesa och . Det är dags att ta ytterligare steg för att utveckla hur VMA kan användas. I finns en generellt sett god respekt för blåljustransporter och utryckningar. De flesta trafikanter lämnar fri väg och gör det möjligt för blåljusenheter att passera så fritt som är möjligt. har en ny teknik utvecklats som möjliggör för så kallade Lokala VMA, vilket i praktiken innebär att radiomottagare, som finns inom ett mindre upptagningsområde runt exempelvis en akut sjuktransport, automatiskt avbryter pågående mottagning av radiosändningar och istället övergår till att spela upp det lokala VMA som sänds. Tekniken bakom detta liknar mycket den som används när trafikrapporten klipper ordinarie sändningstablå för att meddela trafikanter om olyckor m.m. Dock berörs endast ett mindre område så att de som inte berörs av meddelandet inte påverkas. är det endast ett fåtal saker som tillåts bryta sändningarna på detta sätt eftersom man måste väga vikten av den akuta informationen mot att annan samhällsinformation som lämnas över radionätet också är viktig. I det fall att lokala VMA kan bli aktuella blir dock avvägningen en annan eftersom andelen som hör meddelandet och är berörda av det ökar i förhållande till om ett helt läns radiosändningar bryts på samma sätt. Tekniken med lokala VMA har utvecklats i och finns tillgänglig. Testverksamhet finns på i södra och tekniken implementeras i andra länder såsom . Det är nu hög tid för att på bred front ta del av den teknik som utvecklas här och dra nytta av de framsteg som görs. Därför bör regeringen vidta de åtgärder som krävs för att möjliggöra för lokala VMA.
mot · H7021900 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flygskatten i och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i en uppgörelse med samarbetspartierna bestämt att flygskatten ska återinföras i . efter det att den dåvarande regeringen införde en flygskatt gick flera flygbolag i konkurs, och möjligheten till snabba och effektiva resor försämrades kraftigt i . De som påverkas mest negativt av flygskatten är de som bor och driver företag utanför storstäder. Flyget behövs för att man ska kunna resa såväl i tjänsten som privat. Affärer sker i möten mellan människor, och varje gång politiken inverkar på möjligheterna till möten mellan människor så skadar det svenskt näringsliv. Vi kan också se att flygbolag nu flyttar direktflyg från för långdistansflygningar och istället väljer att använda andra nordiska flygplatser för långdistansflygningar. Det leder självklart inte till en bättre miljö när flyg startar och landar i onödan.
mot · H7021901 · 2019-10-02 00:00:00 — Bonus–malus och WLTP ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta en översyn av konsekvenserna av införandet av WLTP-mätningen i och bonus–malus-systemet och tillkännager detta för regeringen. Systemet med bonus–malus i beskattningen av bilar innebär att större bilar beskattas hårdare än mindre och lättare bilar. Det tas ingen hänsyn till hur bränsleeffektiva olika bilar är för sin storleksklass, vilket gör att det saknas incitament för att ta fram bränsleeffektivare yrkesfordon. Tvärtom drabbas alla former av yrkesfordon hårt av de nya reglerna. Den nya modellen WLTP för mätning av bilars bränsleförbrukning och utsläpp riskerar att öka beskattningen ännu mer för yrkesfordon. Risken är stor att företagen därför väljer att behålla sina befintliga fordon som inte omfattas av bonus–malus i beskattningen, något som sannolikt förhindrar övergången till en renare fordonsflotta. rekommenderar att konsumentinformation om bränsleförbrukning och g/km koldioxidvärde endast anges med WLTP-värden . Det är dock upp till varje land att själva besluta om detta (2019 a). Familjer med funktionsnedsatta anhöriga – som inte kan välja bort större bilar på grund av hjälpmedel och rullstolar – kommer också att drabbas hårt av bonus–malus-beskattningen. Ett köp av en ny bil av en modell som ofta används av familjer med rullstolar och liknande kommer att kosta i skatt. Det är ett dråpslag mot familjernas ekonomi. Husbilar riskerar en årlig beskattning på och vanliga fordon som används av hantverkare får också en kraftig ökning av fordonskatten.
mot · H7021902 · 2019-10-02 00:00:00 — Stoppat stöd till den som vistas olagligt i landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet genom att betala ut ekonomiskt bistånd eller genom andra former av stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff inte heller ska kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. Integrationen av nyanlända tar alltför . behöver prioritera integrationen av de som har rätt att stanna i , inte ge stöd åt de som inte har rätt att vistas här. Enligt gällande rättspraxis kan kommuner avslå ansökan om försörjningsstöd (socialbidrag) till den som ansökt om uppehållstillstånd. Trots det gör inte alla kommuner det. Om personen däremot aldrig ansökt om uppehållstillstånd och håller sig gömd eller till exempel är en EU-migrant (HFD 2017 ref. 33) eller fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd och ansöker om något annat stöd än försörjningsstöd (HFD 2017 ref. 33) så har inte grund för att avslå. Det underminerar tilltron till samhället och skickar dubbla signaler, när en myndighet meddelar att en person inte har rätt att stanna i landet, medan en annan myndighet bidrar med stöd för att personen ska kunna stanna. Enligt en dom i () har en person, som inte har rätt att vistas i landet, och som har dömts till rättspsykiatrisk tvångsvård, rätt till stöd från efter avslutad tvångsvård (HFD mål nr 4464-17 och 6418-17). Det innebär att alla som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff i teorin skulle kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen, även om de inte har rätt att vistas i landet. Det är orimligt och lagstiftningen måste därför förändras för att säkerställa att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från . Samt att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet genom att betala ut bidrag eller genom andra former av stöd från . Slutligen ska de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff (och som därför inte kan lämna landet, trots att de vistas olagligt) inte heller kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen. De ska lämna landet direkt efter avtjänat straff och inte bli aktuella för exempelvis stöd till boende.
mot · H7021904 · 2019-10-02 00:00:00 — Begränsa rätten till skattefinansierad tolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att begränsa rätten till skattefinansierad tolk och tillkännager detta för regeringen. är rätten till tolk i kontakter med Myndighetssverige långtgående. Det är viktigt och rimligt att personer som anlänt till får stöd med tolk i nödvändiga myndighetskontakter. Vid de tillfällen som tolk används bör tolk sannolikt fortsätta användas, så länge personen inte lärt sig tillräcklig svenska. Kanske behöver till och med kraven på att information har kunnat lämnas rättssäkert och tydligt öka och omfatta fler kontakter mellan myndigheter och enskilda. Barn ska exempelvis inte få tolka i kontakten mellan skola och förälder, eller i kontakten med myndigheter. Däremot bör inte skattebetalarna stå för obegränsad tillgång till tolk . Personer som bott i kan fortsätta att kräva tolk i samtliga kontakter, även efter fullföljd utbildning i svenska för invandrare (sfi). Det är inte rimligt. Incitamenten för att lära sig svenska behöver stärkas och den som inte anstränger sig för att lära sig språket bör själv få finansiera eventuella tolkkostnader. I har en 3-årsgräns införts för skattefinansierad tolk. I bör en begränsning av skatte-finansierad tolk utredas, som exempelvis kopplas till genomförd sfi-utbildning och/eller ett visst antal år efter ankomsten till . En utgångspunkt skulle kunna vara en genomsnittlig etableringstid på arbetsmarknaden.
mot · H7021907 · 2019-10-02 00:00:00 — En hållbar strategi för regionala flygplatser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga de regionala flygplatsernas ekonomiska situation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta fram en långsiktig och hållbar strategi för att säkerställa de regionala flygplatsernas utveckling och överlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. Människor och företag agerar globalt. Exempelvis behöver värmländska aktörer snabbt kunna resa till sin marknad i helt andra delar av världen, och internationella aktörer behöver snabbt och enkelt komma direkt till och . När världen globaliseras är möjligheterna att bli global helt avgörande. Landsbygden har därför lika stort behov av flygförbindelser som stockholmare, göteborgare, och alla andra. Samma sak gäller för det omvända, möjligheterna att ta sig till exempelvis och . Människor tenderar att åka dit det går att åka. Alla län behöver en god internationell tillgänglighet för att företagen ska kunna verka och växa. Regionala flygplatser står dock inför stora utmaningar såsom omfattande regelverk på EU-nivå, kostnadsdrivande ökande säkerhetskrav, underhåll och ensamt ansvarstagande för enskilda kommuner utöver annan kollektivtrafik och infrastruktur. I övriga EU får även regioner och kommuner upphandla och finansiera flygtrafik, men i får bara staten upphandla flygtrafik. Därför bör man kartlägga de regionala flygplatsernas ekonomiska situation, arbeta fram en långsiktig och hållbar strategi och göra det möjligt för kommuner och regioner att upphandla flygtrafik för att skapa en konkurrenskraftig situation.
mot · H7021908 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara krav för alla kommuner att erbjuda elevhälsa på komvux och tillkännager detta för regeringen. har alla elever från förskoleklass upp till och med gymnasiet rätt till elevhälsa som stöd för att nå målen i skolan. Elevhälsan ska erbjuda medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Uppdraget är framför allt att vara förebyggande och hälsofrämjande. På högskolan har elever rätt till hälsovård. Den enda studieformen där det saknas en sådan rättighet är komvux. Komvux ska utgå från varje elevs förutsättningar. Detta är dock i då fler kommuner vittnar om att den gruppen elever som går på komvux är en betydligt mer heterogen grupp med större behov än vad som varit fallet tidigare. Det kan handla om nyanlända som bär med sig svåra krigstrauman som skapar stress och försvårar möjligheter till inlärning. Det kan också handla om elever som har stått långt från arbetsmarknaden som lider av psykisk ohälsa. Det finns inget lagkrav på att vuxenutbildning ska ha en elevhälsa eller specialpedagog. Bestämmelserna om särskilt stöd i skollagen gäller inte för vuxenutbildning. Däremot anger skollagen att alla elever, även inom vuxenutbildning, ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande. varierar det bland kommunerna om elevhälsa erbjuds på komvux. Det ska vara ett krav att erbjuda elevhälsa inom den kommunala vuxenutbildningen.
mot · H7021909 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana regeringen att göra en översyn av regelverket för användning av dubbade vinterdäck och tillkännager detta för regeringen. Regelverken för dubbade vinterdäck kräver en avvägning mellan arbetsmiljö, trafiksäkerhet, vägslitage och miljö. Många bilister behöver dubbdäck för att kunna resa säkert; på enskilda vägar och statliga landsvägar i klass 4–5 som normalt inte har förebyggande halkbekämpning kan vägbanan vara så hal och friktionstalen så låga att elektroniska antisladdsystem inte räcker till. Enligt undersökningar minskar dubbdäck risken för en dödlig olycka på vinterväglag , jämfört med odubbade vinterdäck. Det är inte underligt att av bilförarna i och väljer att köra med dubbade däck och av förarna i , , och . Norska undersökningar visar dessutom att väggreppet överlag förbättras på is om hälften av fordonen har dubbdäck som ruggar upp is och vägbana. En viktig anledning till att å andra sidan begränsa användningen av dubbdäck då de inte behövs är att dubbdäckens slitage gör att grova partiklar (PM10) från vägbana och dubbar sprids i luften. Partikelutsläppen har lyckligtvis minskat avsevärt genom dubbdäcksförbud i belastade stadsmiljöer och genom nya krav på dubbdäckens utformning (TSFS 2009:19). I miljöpåverkan bör tas hänsyn till att dubbdäck ökar koldioxidutsläppen något, men också att minskad dubbdäcksanvändning inte behöver förbättra miljön, om ett förbud innebär ökad användning av sand eller salt för att motverka halka. Enligt nuvarande regelverk innebär balansgången mellan miljö och trafiksäkerhet att bilister i hela ska använda vinterdäck fram till varje vår. Vinterdäck med dubbar måste tas av , om det inte råder vinterväglag. Lagen gäller personbilar, såväl som tunga fordon som lastbilar och bussar. Detta ger samtliga landets bilister att byta däcken och därmed även två futtiga veckor för alla däckverkstäder – däck för varje bil. Det är inte troligt att däckmontörernas arbetsmiljö förblir opåverkad av denna extrema belastning. En klok avvägning mellan trafiksäkerhet, miljöpåverkan och därtill arbetsmiljö vore enligt min mening att överväga en månads tid för däckbyte, parallellt med ett införande av regionalt differentierade datum för dubbdäcksförbud. skulle ofta ha god nytta av dubbdäcken i (bytesperiod exempelvis –), medan mellersta och möjligen skulle kunna byta till sommardäck (exempelvis –eller –). Detta bör undersökas. Eftersom statistik visar att och har högre partikelmedelvärden än , som i sin tur har högre medelvärden än , skulle regionalt differentierade datum för dubbdäcksanvändning dessutom kunna förbättra luftkvaliteten i de län som har högst partikelförekomst. Sammanfattningsvis måste dubbdäck kunna användas där de behövs och det behovet varierar över landet. En regional differentiering med väl tilltaget tidsspann för däckbyte skulle ge hög trafiksäkerhet, låg miljöpåverkan och värna människors arbetsmiljö.
mot · H7021910 · 2019-10-02 00:00:00 — Nationell minnesdag för Seyfo/armeniska folkmordet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en minnesdag för Seyfo/armeniska folkmordet och tillkännager detta för regeringen. hölls den första nationella minnesdagen i för Seyfo/det armeniska folkmordet. Det finns flera skäl att ha nationell minnesdag. förnekar – – sitt folkmord på landets kristna minoriteter. Det är ett brott enligt lagen att hävda att folkmordet har skett. Dessutom är folkmordet det första större folkmordet och som inspirerade Förintelsen. Det lämpligaste datumet för minnesdag är såklart , vilket är den dag som de utsatta folkslagen gemensamt har valt för att hålla årliga minnesstunder.
mot · H7021911 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en breddning av och tillkännager detta för regeringen. mellan och är den i särklass mest olycksdrabbade vägen i nord–sydgående riktning genom . Detta visar Transportstyrelsens statistik. Tung trafik, icke minst från färjelinjen mellan och , dominerar och skapar farliga situationer och olyckor på den alltför smala vägen. Som bekant undviker numera lastbilar den vägavgift som tas ut på tunga fordon genom att söka sig fram vid sidan av Europavägarna. Trafiksituationen på är ohållbar. Vägen behöver breddas och göras mer trafiksäker som framkomligheten också måste förbättras.
mot · H7021913 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddsjakt på varg när rovdjur orsakar skador för lantbrukare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den regionaliserade rovdjursförvaltningen bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. I vargfrågan krockar ofta de som vill värna alla vargars rätt att vara många, leva och ströva fritt, och de som helt vill bli av med vargen en gång för alla. Men det går att förena hållbar natur med hållbara villkor för människor. Vi vill värna biologisk mångfald och minska skador från rovdjur. Människor ska kunna bo och arbeta i hela , tryggt kunna ha husdjur, hålla tamboskap, arbeta med skogsbruk och se sina barn leka. Och livsmedelsstrategi är tydlig med att livsmedelsproduktionen ska öka, dvs mjölkbönder och fårfarmare måste ha goda förutsättningar att förse vårt lands äldreboenden, skolor och med mat. Allt detta förutsätter att människor vågar och vill leva på landsbygden. Vi vill också att fler ska kunna bli jägare, vårda naturen och säkra starka viltstammar. ”Tillgång till jaktmarker är viktigt”, står det i vårt partiprogram – det förutsätter att man vågar sig ut med sin hund i skogen. Vi står bakom att vargen ska uppnå och behålla gynnsam bevarandestatus, som vi värnar en levande landsbygd. blir dock vargarna fler där de redan är som flest i vårt land. I och mot norska gränsen är den svenska vargstammen bland tätaste. Människor förlorar sina hundar här. Bönder vågar inte ha kvar sin tamboskap. Får dödas eller blir inte dräktiga när de skrämts i hagarna. fattade beslut om en rovdjurspolitik som tar hänsyn både till rovdjuren och till de människor som lever nära dem. Beslutet var viktigt och bra och måste implementeras till fullo. En vardag på landet ska inte försvåras, inte heller tamdjurshållning. Den regionaliserade rovdjursförvaltningen ska fortsätta, och det är viktigt med bred förankring, särskilt bland människor som lever i rovdjurstäta områden. Vår lagstiftning måste minska illegal jakt, inavelsproblem och rovdjursangrepp. När rovdjur orsakar skador för lantbrukare föreslår vi därför att skyddsjakt enklare ska kunna beviljas . Vi vill även att regionala beslut enklare ska kunna minska vargen i antal där vargarna är som flest. Våra barnbarn ska växa upp i ett land där det finns vilda djur i skogarna, men de måste också själva våga röra sig i de skogarna. Så enkelt är det.