mot · H7022831 · 2019-10-03 00:00:00 — Då måste de som behöver byta arbete eller arbetsuppgifter ges goda möjligheter att ställa om. Vi har tidigare föreslagit ett omställningsavdrag så att människor kan få skatteavdrag för egna utbildningskostnader, för att stimulera omskolning och möjliggöra en anpassning av den egna kompetensen efter arbetsmarknadens behov. Skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda Både företagen och det offentliga måste skapa bra vägar till omställning i arbetslivet – och att arbetstagare vänjer sig vid tanken att byta yrke och är villiga att ställa om. För att stimulera omställning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet behöver staten också leva upp till sin del av samhällskontraktet genom att underlätta för såväl arbetsgivare som individer att investera i utbildning. Det behövs lösningar som gör det mindre kostnadskrävande för arbetsgivare att investera i sina medarbetare. Som ett komplement till förslag om utbildningsavdrag, som innebär att människor kan få skatteavdrag för egna utbildningskostnader, bör det även införas skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda. Ett sådant avdrag skulle innebära att arbetsgivaren kan få tillbaka en del av kostnaden för sina köp av externa kurser, genom att dra av motsvarande belopp från sitt skattekonto. Nationell studie- och karriärsrådgivning för att underlätta rörlighet och matchning Arbetstagares kunskap om arbetsmarknaden behöver öka. Och rörligheten mellan olika typer av yrken behöver underlättas. Mot bakgrund av kommande utmaningar med digital omställning av arbetsmarknaden och för att motverka risker med hög arbetslöshet, finns behov av ytterligare stöd till arbetsföras omställning på arbetsmarknaden. finns få möjligheter att få rådgivning om jobb och studier, framför allt för dem som har ett arbete. Studier visar också att även ungas utbildningsval i högre utsträckning behöver fattas utifrån arbetsmarknadens behov. Flera utredningar pekar på en bristande studie- och yrkesvägledning – såväl för den som ska välja till gymnasium som till högskola. Så även för denna grupp behöver kunskapen kring arbetsmarknadens behov bli större, exempelvis genom en nationell studie- och karriärsrådgivning. Att företag väljer att etablera sig i och att de företag som är etablerade här har tillgång till kapital och kompetens är avgörande för vårt välstånd. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i – något som skattereform ska ta fasta på. Dessutom ska det vara möjligt för fler att bygga upp ett eget kapital genom sparande. Svenska företag vittnar om problem med rekrytering och tillgång till kapital i framför allt tidiga faser. ska underlätta för investeringar i och rekryteringar till företag i . Underlätta för investeringsbolag att etablera sig i har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från resten av världen och vi har en av de största riskkapitalsektorerna i världen, framförallt när det gäller it och life science. av kapitalet till svenska riskkapitalfonder är utländskt vilket gör att fonderna ger svenska företag tillgång till kapital på ett sätt som annars inte hade varit möjligt. Det möjliggör för dem att växa och anställa. Det finns dock fortfarande mycket att göra och skulle i högre grad kunna utnyttja de konkurrensfördelar vi har. Bland annat är investeringarna i i genomsnitt mindre än i andra länder, vilket försvårar för företag att växa när de nått en viss storlek. förläggs vissa svenska fonder i andra länder. Det görs bland annat av legala skäl för att kunna få investeringar från vissa utländska investerare. För att möjliggöra att fler investeringsfonder förläggs i vill införa en modell med associationsrättsliga fonder införas i . Dessa investeringsbolag ska ha ett rörligt aktiekapital i enlighet med förslaget i SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. En välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . En annan kritisk faktor för att möjliggöra investeringar till är tillgången på kompetens. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte vara möjligt att all den kompetensen ska utbildas i . Då krävs det att är ett attraktivt land för högutbildade personer att flytta till. Att har världens högsta marginalskatter på höga inkomster blir då ett problem. vill sänka skatterna på arbete generellt, men för att kunna gå snabbt fram vill vi också göra expertskatten mer konkurrenskraftig och mer i linje med liknande länder såsom . vill förlänga tiden för expertskatt från tre till . Dessutom vill vi att doktorandstudier i inte ska diskvalificera för expertskatt. Inkomstgränsen för förenklad hantering sänks från 2 prisbasbelopp till 1,5 prisbasbelopp för att vara mer i linje med situationen i . Universitet och högskolor ska kunna besluta om skattelättnader för forskare. En viktig faktor för lokalisering av huvudkontor, för kapitalflöden och för möjligheten att attrahera kompetens är internationell tillgänglighet. I när globala förädlingskedjor blir allt viktigare för tillväxten blir också möjligheten att delta i dessa förädlingskedjor allt viktigare för ett lands konkurrenskraft. Då blir det centralt att ha tillgång till internationella flygförbindelser. Ett sätt att stärka konkurrenskraft och vår möjlighet att attrahera investeringar är alltså att stärka och möjliggöra fler och tätare direktförbindelser till ekonomiska center i världen. För är i många fall viktigare än , men för övriga utgör den viktigaste hubben för att nå kunder, investerare och leverantörer i andra delar av världen. vill därför att ska bli ledande flygplats och kraftigt öka mängden passagerare som flyger till och från . Det ska ske genom ökad kapacitet, upprustade terminaler och förbättrad kollektivtrafik till och från flygplatsen. Dessutom behöver flygskatten avskaffas. Gör det enklare att driva företag behöver uppskatta företag mer än de beskattas. Då ska vi underlätta för företagare i stället för att krångla till det i onödan, det ska vara lätt att göra rätt. ska skapa ett företagsklimat som gör att fler företag kan växa i . Tungrodd byråkrati utgör en stor kostnad och försvårar för företag att både starta och växa. Även svenska företags konkurrenskraft är beroende av hur regler och byråkrati i vårt land står sig gentemot andra länder. Att minska regelbördan uppmuntrar därför till såväl mer företagande som stärkt konkurrenskraft gentemot andra länder och lägger grund för fler företag som växer, fler svenska jobb och ökade investeringar i . Eftersom många lagar och regler kommer från EU bör frågan om generella regelförenklingar drivas på EU-nivå. Regelförenklingsarbetet bör därför prioriteras av i arbetet inom EU. Vi vill underlätta för företagande genom att göra det lätt att göra rätt och då måste reglerna bli färre. Hur EU-regler implementeras får direkta följder på konkurrenskraft gentemot våra europeiska grannar. Därför bör alltid miniminivåer anges inför implementering av direktiv. Det bör också införas krav på tydligare redovisning i konsekvensutredningar i samband med genomförande av EU-lagstiftning. Konsekvensutredningarna ska innehålla en beskrivning av det för företagen minst ingripande sättet att genomföra rättsakten. I de fall miniminivån överskrids ska konsekvensutredningen innehålla en motivering till varför, en beskrivning av vilka genomförandeåtgärder som föreslås och en bedömning av vilka effekter detta får för företag. bör därför även ges i uppgift att granska och ge råd om implementeringen av europeisk lag i , enligt dansk modell. Det förekommer allt för ofta att tillämpningen av skatteregler ändras abrupt utan att det aviserats. Det sker genom att gör en omtolkning av befintliga regler. När går tillbaka i tiden och ändrar sina beslut, eller tillämpar nya regeltolkningar på tidigare förhållanden, blir resultatet stora skatteskulder. Genom nya bedömningar, trots identiska förutsättningar, äventyras förutsägbarheten och därmed företagens och hushållens ekonomi. Skattesystemets förutsägbarhet och legitimitet är en viktig del i ett gott företagsklimat. Hushåll och företag måste på ett rimligt sätt kunna förutse sin beskattning. Vi vill därför att möjligheter att fatta beskattningsbeslut retroaktivt ska begränsas Reformera reglerna om företrädaransvar för skatter Som regel blir företrädare för ett aktiebolag inte personligen ansvariga för skulder i bolaget. Företrädaransvaret innebär dock att styrelseledamöter kan bli betalningsansvariga för företagets skatter. Varje företrädare måste därför i praktiken ha kunskap om varje förfallodag för skatter och avgifter och företagets möjlighet att betala dessa. Om företaget inte kan betala skatter på förfallodagen måste avvecklingsåtgärder vidtas , annars kan företrädaransvaret träda in. Detta är ett stort hinder vid försök att rädda företaget vid likviditetsbrist. Företrädaransvaret kan försvåra rekrytering av erfarna styrelseledamöter, särskilt i innovations- eller entreprenörsbolag. Hindret är dessutom svårt att möta genom försäkring då försäkringar inte täcker grov oaktsamhet. För att underlätta för företags utveckling och tillväxt genom att kunna tillgodogöra sig goda råd genom en extern styrelseledamot behövs en förändring av företrädaransvaret, där nuvarande regler avskaffas som skatteintäkterna värnas och osund konkurrens stävjas. ska bli bäst på att nyttja ny teknik Den nya tekniken ska inte konkurrera ut oss – den ska göra oss bättre. mål är att ska vara ledande i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och främja användningen av artificiell intelligens. För att nå dit behöver vi ta lärdom från dem som är bäst . Artificiell intelligens (AI) har potential att förändra världen lika mycket som internet, baserat på teknik som redan nu finns tillgänglig. Framtida ekonomisk tillväxt bygger till stor del på att lyckas fånga upp den produktivitetsökning och de möjligheter som utvecklingen kommer att kunna erbjuda. har goda förutsättningar att använda digitaliseringens möjligheter eftersom vi är ett land där många ser fördelarna med ny teknik som vi har en väl utbyggd infrastruktur med hög grad av uppkoppling. Digitaliseringen av samhället har en omvälvande effekt på vår arbetsmarknad. Jobb kommer att försvinna och nya tillkomma, men framförallt kommer i princip samtliga arbeten att förändras. På ett övergripande plan driver digitaliseringen fram kostnadseffektiva lösningar som gör att vi kan få mer och bättre välfärd för varje investerad krona. Utvecklingen kan även bidra till att minska samhällets klimat- och miljöpåverkan, exempelvis genom att effektivisera vårt transportsystem. Digitalisering av samhället är med andra ord inte målet utan medlet för att även ska kunna vara en väl fungerande och konkurrenskraftig välfärdsstat i en allt mer globaliserad värld. I en sammanvägning av satsningar och användning av digitalisering hos företag, myndigheter och medborgare var trea i världen. , hade vi fallit till nionde plats. Enligt prognoserna är vi på väg ner mot plats 22 medan , och håller sig kvar i topp tio. behöver växla upp tempot för att vi inte ska riskera att tappa vår position som en ledande it-nation. En god uppkoppling är en nödvändig grund för jobb, tillväxt och handel och får också en allt viktigare roll ur ett demokratiskt perspektiv. Utan en fullgod uppkoppling i hela landet kan inte alla ta del av de privata och offentliga tjänster som växer fram och som ersätter de analoga. När samhället digitaliseras ökar därför vikten av att alla har tillgång till en fullgod uppkoppling. Statens insatser behöver därför riktas rätt. har kritiserat att de statliga stöden för bredbandsutbyggnad inte enbart betalats ut på de platser där marknaden själv inte förmått att bygga ut bredband i . Det har lett till att medel som kunde ha använts för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur på landsbygden i stället tillfallit utbyggnadsprojekt som skulle ha blivit av även utan statligt stöd. Företag och nya innovationer kan inte heller fullt ut utvecklas om den tekniska nivån i vår uppkoppling inte uppdateras. Politiken har därför ett stort ansvar för en påskyndad utbyggnad av fiber och för att driva på utvecklingen av 5G. vill därför växla upp tempot för att möjligt få en europeisk infrastruktur för 5G på plats med målet om en fullvärdig digital inre marknad. Även den bästa nya tekniken behöver testas och många nya idéer uppstår i samband med praktiska experiment. Att se över regelverk och lagar är en viktig pusselbit för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. vill därför göra det enklare att skapa testbäddar för ny teknik på avgränsade platser genom ett förenklat och standardiserat regelverk. Det bör finnas enkla, förutsägbara, teknikneutrala och standardiserade förfaranden för att ansöka om möjligheten att få genomföra testbäddar. Regioner, kommuner, stadsdelar och andra avgränsade områden ska där så är lämpligt och under ordnade former kunna undantas från lagar och regler i syfte att testa, dokumentera och forska på nya innovativa lösningar. Underlätta för öppna data – frigör informationens potential Ett friare flöde av data från det offentligas verksamheter skapar större effektivitet och bättre service till medborgarna. Det handlar också om ökad transparens och offentlighet hos exempelvis myndigheter och kommuner. Det värde som skulle skapas i ekonomin om fler data släpptes fria för allmänheten skulle även med största sannolikhet vida överstiga kostnaden för att tillgängliggöra informationen. Nya tillämpningar och en lång rad effektiviseringar skulle möjliggöras inom till exempel upphandlingsområdet, samhällsbyggnadsprocessen, transportområdet och inom miljöskydd. Data Index är på plats 21 när världens nationer rankas inom öppna data. Rankningen visar därmed att är sämre än en rad jämförbara länder som till exempel , och . Frigörandet av data kan också främja innovation, nya tekniska lösningar och AI. Det är dock centralt att tillgängliggörandet av data kombineras med ett omfattande informationssäkerhetsarbete och även beaktar den personliga integriteten. anser därför att fler myndigheter ska få i uppdrag att arbeta för att öka utbudet och tillgängligheten av öppna data. Myndigheter bör även tillgängliggöra de allmänna handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data. Det finns stora samhällsvinster med att överföra mer av den statliga förvaltningen till en samordnad digital lösning. Genom att fullt ut utnyttja digitaliseringens potential kan den offentliga sektorn effektiviseras väsentligt. nationella digitala plattform X-road är ett intressant exempel på hur det offentliga kan erbjuda medborgare bättre samhällsservice och spara skattebetalarna pengar. Med nya innovativa lösningar har digitaliserat av all statlig service och uppskattningsvis sparas sammantaget i arbetstid – . Totalt sparar av BNP i minskade utgifter. X-roads tekniska del garanterar säkerhet i överföring mellan myndigheter och medborgare som myndigheterna själva kan ha individuella system, specialanpassade för deras behov. Det viktiga är att systemen kan tala med varandra, inte att de är likadana. Det skapar även en motståndskraft i systemet. Blir en eller flera myndigheter angripna i exempelvis en cyberattack kan de övriga fortsätta att operera självständigt till dess att angreppet är avvärjt. informations- och cybersäkerhet behöver stärkas. anser därför att bör införa en nationell digital plattform för säker överföring av information mellan myndigheter och medborgare. Fler bostäder och ökad finansiell stabilitet Att ha möjlighet att äga sitt eget boende, med den frihet, trygghet och möjlighet till ansvarstagande det innebär, är en dröm för många. Men stannar det också ofta där. Det vill vi ändra på. vill att fler ska ha möjlighet att äga sin egen bostad. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell, med långa köer och höga priser. Reformbehovet är stort. behöver en politik som åtgärdar både det akuta och det långsiktiga behovet av god bostadsförsörjning och en välfungerande bostads-marknad. Det ägda boendet är grunden för en bostadsmarknad som ger låga kostnader och trygga villkor för hushållen. Hyresrätten är ett viktigt komplement i övergångsskeenden i livet, för att stötta arbetsmarknadens funktionssätt och för att möta sociala behov. Hinder för byggande behöver avskaffas och det befintliga bostadsbeståndet användas bättre. Mer mark behöver tillgängliggöras för byggande och kopplingen mellan infrastrukturinvesteringar och bostadsbyggande behöver stärkas. Det mest önskvärde är en blocköverskridande, och därmed långsiktigt hållbar, överenskommelse om bostadsmarknadens funktionssätt som ger bättre tillgång till bostäder för fler. Växelverkan mellan billiga krediter, en illa fungerande hyresmarknad och utbudsregleringar driver upp hushållens skuldsättning, vilket riskerar den finansiella och makroekonomiska stabiliteten. Utbudsregleringarna riskerar också att skapa obalanser mellan tillgångsslag och en ineffektiv allokering av resurser och att osäkerheter och risker ökar. Skiftande krav från olika myndigheter i kombination med kommunala särkrav driver upp bygg- och boendekostnader. När motsattsförhållanden möts med finansiella regleringar uppkommer nya typer av risker och sidoeffekter. Den totala regleringsbördan är mycket svåröverblickad, och dess konsekvenser är därmed också svåra att beräkna. Tydliga problem uppstår kring exempelvis fördelning, när inkomststarka grupper har tillgång till billiga krediter och andra stängs ute från kreditmarknaden. Finansiella regleringar har lagts i lager på lager . som finansiell stabilitet värnas finns skäl att se över delar av regleringen. I ett historiskt perspektiv har bostadsbyggandet i varit lågt i jämförelse med andra länder. Högkonjunktur och låga räntor har dock inneburit att bostadsbyggandet ökat . Men nuvarande byggtakt räcker inte till som betydande hinder för bostadsbyggandet kvarstår. Den sammantagna tiden från idé till färdig bostad blir ofta mycket utdragen. Därför behöver både byggprocesserna kortas och tillgången till byggbar mark ökas. Ökade möjligheter att äga sin bostad Det ägda boendet är en central del av den svenska bostadsmarknaden. Olika typer av kreditrestriktioner i kombination med allt högre bostadspriser har dock gjort det svårt för framförallt unga och de som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma in på bostadsmarknaden. Det behövs konkreta reformer som underlättar för fler att äga sitt boende, även för personer med små ekonomiska marginaler. För att underlätta för framförallt yngre människor att kunna köpa sin första bostad vill höja bolånetaket från till . Införandet av bolånetaket påverkade i princip uteslutande yngre människor, även om den starka ökningen i belåning hos de skulle kunna förklaras av att fler föräldrar ökar sin belåning för att kunna hjälpa sina barn att köpa en bostad. En utvärdering av bolånetaket av visar att bolånetaket minskat bostadspriserna . Därför bör man inte förvänta sig så stora effekter på bostadspriserna om bolånetaket mildras. Bolånetaket infördes , innan fick ett uppdrag och befogenheter att hantera makrostabilitet och det är inte självklart att taket hade införts om haft möjlighet att i stället införa andra makrostabilitetsåtgärder. När nu har andra verktyg, exempelvis amorteringskravet som ökas om den egna insatsen är liten, är 15 procents egen insats för högt. Det är rättvisare med åtgärder som har en viss dämpande effekt på hur mycket man vill låna än åtgärder som riskerar att göra att stora grupper överhuvudtaget inte kommer in på marknaden. En höjning skulle sänka behovet av kontantinsats med en tredjedel och skapa möjligheter för fler att komma in på bostadsmarknaden som efterfrågan på mer riskfyllda blancolån kan förväntas minskas. Även betydelsen av föräldrars förmögenhets för sina barns möjligheter blir mindre. vill också möjliggöra ombildning till ägarlägenheter. Med ägarlägenheter finns goda förutsättningar att öka mångfalden av upplåtelseformer i bostadsområdena. saknas förutsättningar för ombildning till bostadsrätter bland annat beroende på bostadsfastighetsstrukturen. En blandning av hyresrätter och ägarlägenheter i ett bostadsområde är något som skulle bidra till att motverka boendesegregation. Finansiella kriser får som regel stora negativa konsekvenser för samhällsekonomin och de offentliga finanserna, med ökad arbetslöshet, fler konkurser och uteblivna investeringar som följd. Effekterna kan bli varaktiga med betydligt lägre produktion och sysselsättning under långa perioder. Individer med svagare ställning på arbetsmarknaden riskerar att drabbas särskilt hårt, vilket slår mot sammanhållningen i samhället. Därtill försvåras stabiliseringspolitiken om banker, företag och hushåll tvingas sanera svaga balansräkningar mitt i en lågkonjunktur. Sårbarheter kopplade till det finansiella systemet utgör en av de största riskerna för den makroekonomiska stabiliteten i . Utlåningen till hushåll har ökat kraftigt . I många länder har sådana kreditexpansioner ofta följts av finansiella kriser. har därtill en stor, koncentrerad och sammanlänkad banksektor. Det innebär att en finansiell kris kan bli mycket kostsam och att problem i en bank snabbt kan sprida sig till hela det finansiella systemet. Många hushåll har därtill stora skulder i förhållande till värdet på bostaden och till den egna inkomsten. Om dessa hushåll i en djup lågkonjunktur snabbt skulle försöka minska sin skuld, skulle det ytterligare försvaga aggregerad efterfrågan och förvärra lågkonjunkturen. har även konsumtionskrediter börjat växa snabbt, vilket bidrar till att ytterligare öka hushållens skuldsättning och räntekostnader. För att hantera riskerna i den finansiella sektorn är finansiell reglering nödvändig. Dessa regleringar bör vara effektiva i sin utformning så att den samhällsekonomiska kostnaden av regleringar står i proportion till den samhällsekonomiska nyttan av att minska risken för finansiella kriser. En central vägledande princip är att bankerna själva ska bära kostnaden för de risker de tar. Därför behövs åtgärder som säkrar att banker och hushåll har tillräckliga buffertar för att klara sämre tider. Bankerna behöver ha tillräckligt med eget kapital som ger motståndskraft mot stora kreditförluster och gör att de kan uppfylla grundläggande samhällsviktiga funktioner även om kreditförlusterna stiger kraftigt. Banker som ändå får problem ska hanteras på ett sätt som skyddar skattebetalarna och minimerar de negativa effekterna på den reala ekonomin. Det är också nödvändigt med åtgärder som har en dämpande effekt på skuldsättningen i hela ekonomin. liksom IMF, och lyfter alla fram hushållens skuldsättning som ett av de stora hoten mot svensk ekonomi. För att säkra ekonomins utveckling på ett balanserat sätt, är det av stor vikt att fortsatt följa utvecklingen av hushållens skuldsättning och ha beredskap att vidta ytterligare åtgärder om skuldsättningen skulle fortsätta att öka på ett sätt som ökar risken för obalanser. Ta bort ränteavdragen för blankolån Åtgärder som bolånetak och amorteringskrav på bolån ger dock effekter på annat håll. En effekt är att det blivit svårare för framförallt unga att komma in på bostadsmarknaden. En annan är att byggandet har minskat, framförallt i . En tredje effekt är att hushållens lån utan säkerhet, så kallade blankolån, har ökat när vissa hushåll inte kunnat spara ihop till en kontantinsats på . Blankolånen är nu den typen av lån som växer snabbast i . Enligt utgör konsumtionslånen (där blankolånen ingår) endast en mindre stabilitetsrisk eftersom de utgör en mindre del av stocken. FI:s stresstest visar dock att många låntagare kan hamna i en svår ekonomisk situation vid stigande räntor eller inkomstbortfall, vilket är samma argument som används för att införa makrotillsynsåtgärder såsom amorteringskrav.