mot · H7021201 · 2019-10-01 00:00:00 — Kvaliteten på landets vägar är sämst i ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägunderhållets betydelse för jobb och tillväxt i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att beakta klimat och miljö samt stränga vintrar vid planeringen av vägunderhåll och tillkännager detta för regeringen. Av de 20 värsta vägarna finns 19 i landets norra regioner. En bra vägstandard är en förutsättning för tillgänglighet i områden där bilen ofta är det enda alternativet. Nedprioriteringar och otillräckliga resurser till vägarna ökar bara på den avståndsproblematik som redan finns i gles- och landsbygden. Dåliga vägar ökar klyftan mellan stad och landsbygd. Totalt ligger 16 av de 20 sämsta riks- och länsvägarna norr om . Likt den förra undersökningen är den väg med störst brister, en väg som går genom och . Av Europavägarna är det E45 som tveklöst är den väg som har sämst standard i undersökningen. Utöver försämrad tillgång till arbete, skola och servicefunktioner innebär dåliga vägar ökade driftskostnader och försämrad trafiksäkerhet för den enskilde. Försämrad tillgång till råvara och möjlighet att transportera denna minskar möjligheten för företag att växa och skapa nya jobb. Ett väl underhållet vägnät är därför nyckeln i vår ekonomi och bland våra viktigaste offentliga tillgångar. Motormännens vägombud har granskat kvaliteten av statliga vägnät och kan presentera exklusiva siffror och kartor – län för län. Resultatet visar att av det undersökta Europavägnätet, av riksvägnätet och av länsvägnätet är underkänt och håller så låg kvalitet att det är obehagligt att trafikera och kostsamt att reparera. Sämst och störst brister hittas i . presenterar Motormännen en granskning av tillståndet på det svenska vägnätet, uppdelat på Europa-, riks- och länsvägar. Det sekundära och tertiära länsvägnätet (mindre vägar med vägnummer 500 och uppåt) har exkluderats i redovisningen, vilket innebär att endast det primära länsvägnätet, med vägar som kan förväntas hålla hög kvalitet, redovisas. M granskning visar att det svenska vägnätet generellt har hög standard. ser vi att skillnaden i vägkvalitet är mycket stor mellan norr och söder med påtagligt sämre vägar i skogs- och glesbygdslän som . har hamnat längre ner på listan än . Det tyder på att inte hinner med sitt underhållsansvar när trafikintensiteten ökar. Av de 20 sämsta riks- och länsvägarna ligger 19 i . E45 genom inland är återigen den som håller lägst standard i undersökningen. E4, E12, E20 och E22 återfinns också på listan över de tio sämsta Europavägarna. Dåliga vägar betyder ökade driftskostnader för staten och försämrad trafiksäkerhet för den enskilde. Det innebär också längre restider, ökade fordonsskador och ökade kostnader för såväl företagens som hushållens transporter. Det är en ren baklängesaffär att spara på nödvändigt vägunderhåll. Hög vägstandard har stor betydelse för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet. Skrovlig vägyta leder till försvårad vinterväghållning och till att vatten som samlas i sprickorna fryser till is, vilket riskerar att försämra vägens tillstånd ytterligare. Fördröjt underhåll kan hastigt ge dramatiskt ökade underhållskostnader. Studier visar också på sämre miljö och ökade koldioxidutsläpp vid eftersatt vägunderhåll.