ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023037 · 2019-10-03 00:00:00 — Säkra kapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i för fordonstrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna att utöka kapaciteten och minimera risken för trafikstörningar för fordonstrafiken över Saltsjö-Mälarsnittet i och tillkännager detta för regeringen. Olyckan på motorvägsbron dagen före midsommarafton illustrerade med all önskvärd tydlighet hur sårbart det svenska vägnätet är över Saltsjö-Mälarsnittet i . Här möts E4 och E20 i en trång passage som utgör den naturliga till- och frånfarten för . När/om denna passage blir helt utslagen kan trafiken ledas om över som går parallellt med motorvägsbron, genom stadskärna över , via /över på och med tillfart norrifrån till eller slutligen över med färja över . Så länge och i är i full funktion kan situationen antas vara hanterbar, även om det skulle uppstå mycket stora störningar för såväl persontransporterna som varuförsörjningen i en situation med begränsad framkomlighet vid ovan nämnda passage. Att så är fallet visade sig tydligt vid olyckan midsommar 2016. Men om också dessa broar skulle sättas ur spel blir situationen genast mycket allvarlig. Så allvarlig att den sannolikt skulle lamslå stora delar av . Några av de viktigaste aspekterna i sammanhanget är de kapacitets-, säkerhets- och sårbarhetsaspekter som finns i dagens transportsystem. Ett robust och tillförlitligt transportsystem förutsätter redundans och en tillräcklig kapacitet. Mot denna bakgrund anser vi att det är välkommet att en kapacitetsförstärkning över Saltsjö-Mälarsnittet i för fordonstrafik nu ingår i den nationella planen för transportinfrastruktur. Arbetet med denna kapacitetsförstärkning måste dock planeras så att långvariga störningar för befintlig trafik såväl förbi som genom kan undvikas. Denna trånga passage är en av de viktigaste och mest sårbara delarna i fordonstrafiksystemet i hela landet varför det är angeläget att i planeringen lägga en betydande vikt vid säkerhets- och sårbarhetsaspekterna. De senaste årens försämrade säkerhetsläge har åter aktualiserat totalförsvarsplaneringen. Ett robust och redundant trafiksystem är en viktig parameter i detta sammanhang. Saltsjö-Mälarsnittet i torde vara en av de mest akuta delarna av dagens trafiksystem som behöver åtgärdas ur ett säkerhets- och sårbarhetsperspektiv. Därför måste också förutsättningarna för en helt ny trafiklösning för fordonstrafiken över Saltsjö-Mälarsnittet genom utredas. Vi finner det angeläget att möjligt planera och bygga en ny passage över eller under . Det handlar både om att säkra en god kapacitet för trafikförsörjningen till och från de stora industrier som finns i , men också om att säkra en god kapacitet för all annan trafik som ska passera . Serkan Köse (S)
mot · H7023038 · 2019-10-03 00:00:00 — Rätt person på rätt adress ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en ny folk- och bostadsräkning genomförs i och tillkännager detta för regeringen. och kyrkböckerna har det svenska samhället steg för steg byggts upp av att vi har ordentliga och systematiska register över var människor bor någonstans. Det har lagt grunden för ett decentraliserat styre på nivå där man betalar skatt till sin kommun och där man får ta del av välfärdssystemet utifrån var man bor. En fungerande folkbokföring är därmed en del av den svenska modellen för att styra ett samhälle. Många rättigheter och skyldigheter i samhället är kopplade till var man är folkbokförd. har vi sett fler exempel på felaktigheter i folkbokföringen och att människor både använder flera identiteter och är folkbokförda på helt uppenbart felaktiga adresser. Ett av de mer omtalade exemplen är den person som utförde terrordådet på , men även andra exempel har varit en del av nyhetsrapporteringen. I ”Myndighetsgemensam lägesbild över organiserad brottslighet 2018–2019” som tagits fram gemensamt av flera olika myndigheter ägnas ett av avsnitten åt problem med folkbokföring och adresser i särskilt utsatta områden. I rapporten beskrivs relativt omfattande problematik både kring signaler om felaktiga folkbokföringsadresser, användande av c/o-adresser samt många adresser där många personer är folkbokförda. Det finns flera uppenbara problem som uppstår när folkbokföringen brister. Rättigheter som tillgång till försörjningsstöd och andra bidrag, platser för barnen i skola/ förskola, tillgång till vuxenutbildning, rösträtt i kommunala val och tillgång till äldreomsorg styrs utifrån var du är folkbokförd. Det gäller även skyldigheter som att betala skatt. Brister i folkbokföringen och bristande tilltro till folkbokföringen riskerar att bli systemhotande. Det är också tydligt att en stor del av handeln med svarta hyreskontrakt är kopplade till felaktig folkbokföring. Fram tills 1990 säkrades kvaliteten i folkbokföringen – eller mantalsskrivningen som det då kallades – av regelbundna folk- och bostadsräkningar. Detta system har avskaffats, bland annat för att det ansetts kostnadskrävande och för att det delvis ersatts av lägenhetsregister som gör det möjligt att följa folkbokföringen på lägenhetsnivå. Vi konstaterar att kvalitetssäkringen av folkbokföringen inte räcker. En del av detta kommer att åtgärdas genom de åtgärder som föreslogs i S/MP-regeringens proposition ”Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen”, som antog . Det handlar bland annat om att folkbokföringsbrott återinförs och att möjligheterna för att göra hembesök utökas. Vår bild är dock att dessa åtgärder inte kommer att räcka. Det första steget för att återigen få ordentlig kontroll på folkbokföringen är att återigen göra en ordentlig kvalitetssäkring av nuvarande register. För att säkerställa kvaliteten i folkbokföringen föreslår vi därför att en ny folk- och bostadsräkning genomförs i . Serkan Köse (S)
mot · H7023039 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av omställningspensionen vid dödsfall och tillkännager detta för regeringen. Omställningspensionen är en ersättning för en del av den försörjning som din maka eller make bidrog med till ert gemensamma hem. Omställningspensionen motsvarar av den avlidnes antagna inkomstpension. I den antagna inkomstpensionen ingår det som den avlidne tjänat in fram till sin död men även den pension som antas ha kunnat tjänas in från dödsfallet fram till . Omställningspensionen kan fås av personer som är och har bott tillsammans med sin make, maka eller registrerade partner vid dödsfallet. De ska även vid dödsfallet uppfylla en av punkterna: bott tillsammans med barn som båda eller någon av makarna hade vårdnaden om. bott tillsammans med sin make, maka eller registrerade partner utan avbrott . Sambor räknas som efterlevande make eller maka om de: har eller har haft barn tillsammans. väntade gemensamt barn vid dödsfallet. har varit gifta eller registrerade partner. Det räcker alltså inte med att enbart ha bott tillsammans med den avlidne. Man får dessutom omställningspension i endast . Den som fyller kan från den månaden inte längre få ersättningen. Den kan dock förlängas om man har minderåriga barn. Garantipension kan även betalas ut i vissa fall. Rätten till omställningspension försvinner om man gifter om sig eller får barn eller sammanbor med den andre föräldern. Att ställa om ekonomin då dödsfall inträffar i en familj är en process som tar tid. Det är därför viktigt att omställningspensionen gör det ekonomiskt möjligt att få en nödvändig tid till att ställa om levnadsvanor, boenden och ekonomiska åtaganden. Det kan handla om att flytta till ett mindre boende, att lösa lån, sälja sin bil mm. Många åtgärder som tar tid. För den familj där båda makarna eller samborna är utgår ingen omställningspension alls. Oavsett ålder vid dödsfallet får den kvarvarande maken/ makan/sambon då ekonomin måste kunna ställas om och anpassas, man bör se över om den fyller det syftet. Serkan Köse (S)
mot · H7023041 · 2019-10-03 00:00:00 — Företagens ansvar gällande mänskliga rättigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om företagens ansvar gällande mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Svenska statliga och privata företag har goda möjligheter att bidra till fattigdomsminskning genom hållbar handel, men för att denna potential ska förverkligas krävs att företagens verksamhet inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter. Granskningar och rapporter visar dock tyvärr återkommande att svenska företag i flera fall saknar godtagbara processer för att ta ansvar för att mänskliga rättigheter respekteras i företagens leverantörsled. Det handlar inte sällan om att arbetstagares grundläggande rättigheter åsidosätts. Exempel från har rört sig om reseföretag som inte hanterar frågan om tvångsarbete på anlitade hotell, skokedjor som inte kontrollerar användningen av giftiga kemikalier i lädertillverkningen och klädföretag vars inköpsmönster bidrar till att hålla lönerna under levnadslönsnivå i produktionen i låglöneländer. Att detta kan fortgå beror på avsaknaden av skarp lagstiftning. Lagstiftare har istället hoppats på ett förbättrat beteende hos företagen genom frivilliga riktlinjer samt företagens egen vilja och förmåga att prioritera mänskliga rättigheter. Flera institutioner ser att frivillighet inte är tillräckligt, däribland FN. Enligt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter har stater en skyldighet att skydda mot kränkningar av mänskliga rättigheter utförda av företag. FN-principerna innehåller förslag på hur företag bör fullgöra sitt ansvar och hantera risker för att kränka människors rättigheter. Än så länge har dock ingen svensk regering antagit eller utrett en bindande lagstiftning som säkerställer att företag tar ansvar för mänskliga rättigheter. Här har andra länder gått längre. antog Modern Slavery Act 2016 som ett rapporteringskrav medan lagstiftning ställer mer långtgående krav. I början på 2018 presenterade Statskontoret den av regeringen beställda utredningen om efterlevnad av FN:s vägledande principer. Statskontoret kom då med rekommendationen att regeringen ska utreda möjligheterna att ställa lagkrav på att svenska företag ska genomföra Human Rights (HRDD). antog för mänskliga rättigheter vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter: UN Guiding Principles on Business and Human Rights. Enligt FN:s Global Compact förväntas företag respektera mänskliga rättigheter. Detta ansvar har preciserats i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Det är stater som är skyldiga att säkerställa att alla individer får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. har företag ett stort ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna och följa FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Serkan Köse (S)
mot · H7023042 · 2019-10-03 00:00:00 — Förebygga och ta bort gränshinder i ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare arbetsprocesser för att förebygga och ta bort gränshinder i och tillkännager detta för regeringen. ska bli världens mest hållbara och integrerade region. Det är en stark men också förpliktigande utfästelse för det nordiska samarbetet. Statsministrarna enades om visionen 20/8 2019. Ett av fundamenten i det nordiska samarbetet är integration-mobilitet. Passfriheten mellan länderna är känd i hela världen och var faktiskt något som beslutades tidigt i Nordensamarbetet som grundades . Att arbeta, turista, studera eller bosätta sig i ett annat nordiskt land är en självklarhet för alla boende i , men det är långt ifrån självklart att det inte uppstår olika utmaningar vid gränspendling eller bosättning i annat nordiskt land – skatter, pensioner, studiebidrag, deklarationer, a-kassa mm, frågorna är många och givetvis kopplade till nationell lagstiftning. har instiftat ett Gränshinderråd med syftet att lösa ut så många gränshinder som möjligt. löstes 14 gränshinder i , i normalfallet rör det sig om 8–12 gränshinder/år. Det går således åt rätt håll och processerna blir allt bättre, men det brister dessvärre i hanteringen i de olika nordiska regeringarna trots förstärkta möjligheter för gränshinderrådet till bättre kontroll av och dialog med regeringarna. Även den behöver utföra ett förbättringsarbete för att förebygga tillkomsten av gränshinder och avlägsna existerande dito. bör utarbeta en handlingsmanual till departementen som ska följas vid införande av ny lagstiftning eller justering av existerande lagstiftning med syftet att motverka gränshinder i . Detta sker ju vid implementering av t ex EU-direktiv. Manualen bör innehålla allt ifrån juridisk vägledning till vikten av nödvändig dialog med ansvariga myndigheter. Det ska också vara en regel, inte ett undantag att genomföra den screeningen. För att vi ska nå visionen – att ska bli världens mest hållbara och integrerade region – bör även anpassa lagstiftningsprocesserna efter visionens tydliga och framåtsyftande intentioner.
mot · H7023043 · 2019-10-03 00:00:00 — Minnesmonument efter folkmordet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minnesmonument för offren i folkmordet i och krigen på och tillkännager detta för regeringen. Krigen på kom att prägla större delen av 90-talet. fylldes nyhetssändningarna av rapporter om människor på flykt, om bomber och död. Krigen på märktes tydligt också i . Vi fick nya skolkamrater. Många flydde hit. Vi som gick i skolan då fick inte alltid veta så mycket om vad våra nya skolkamrater hade gått igenom. Men i efterhand har bilden klarnat av vad som egentligen hände. Varje krig , varje slag, , bär historier som hämtade från den värsta mardröm. inleddes folkmordet i där cirka 8 000 människor mördades. Offren var främst bosniska muslimer och förövarna bosnienserbisk militär och andra serbiska och bosnienserbiska styrkor. Det som skedde följde ett välkänt mönster: Våldtäkter, avskurna halsar på spädbarn och ett urskillningslöst dödande. Män och kvinnor separerades. Männen fördes till ödsliga platser där de ställdes upp, sköts och skyfflades ned i massgravar. Vissa begravdes levande. Folkmordet utfördes organiserat, systematiskt och metodiskt. Syftet var etnisk rensning. Det kunde ha förhindrats. Men omvärlden avstod. Den nederländska styrka som hade fått FN:s uppdrag att försvara var liten och lätt beväpnad, och fick inte det flygunderstöd den bad om. Många är de svenskar som har nära och kära som dödades i . Det var det första folkmordet i sedan . Många är också de svenskar som har nära och kära som dödades i andra våldsdåd krig på . Därför bör uppföra ett minnesmonument över offren. Både för att hedra dem och för att ge en plats åt alla de anhöriga som förlorade sina älskade där eller i andra illdåd under krigen på . Folkmordet i har blivit en symbol för krigen på och för de yttersta konsekvenserna av rasism och nationalism: Den etniska rensningen. Försoning är svårt men nödvändigt. Länderna på har tagit flera steg framåt även om mycket återstår. EU spelar en avgörande roll och integrationen med EU är en positiv kraft. En viktig del i varje försoningsprocess är ansvarsutkrävande. Det sker främst vid Tribunalen för krigsförbrytelser i det , i . Men även på andra håll. I ledde den internationella insatsens misslyckande till att regeringen avgick 2002.En annan viktig del av varje försoningsprocess är att också ge plats för sorgen och för minnet av det som skett. Därför är minnesmonument viktiga. För anhöriga, men även för oss andra. Som en ständig påminnelse om rasismens och nationalismens illdåd.
mot · H7023044 · 2019-10-03 00:00:00 — Högre straff för att skada djur i samhällets tjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda påföljderna för att skada levande djur i samhällets tjänst och tillkännager detta för regeringen. Många djur finns i statens och samhällets tjänst. Det gäller exempelvis polishästar och hundar inom polis, tull och försvar. I utredningen ”Stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner” berördes den här frågan och verkar det beslutas om ett skydd som omfattar djur i polisens tjänst. Dock kvarstår djur som verkar i andra grenar av samhället. Dessa borde också få detta skydd då djur på intet sätt ska ses vara jämställda med saker dvs döda ting. När konfrontation uppstår så upplever vi att de som med flit skadar ett djur inte får en större påföljd än om de gått på döda ting. Därmed saknas större incitament att bete sig väl mot djuren. Därmed ökar risken för djur att riskera att råka illa ut som de gör vad de kan för att bistå oss människor. När vi använder djuren är vi också skyldiga att göra det vi kan för att skydda dem, oavsett var i samhället de hjälper oss.
mot · H7023045 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en kraftfull miljö- och klimatpolitik och tillkännager detta för regeringen. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. Värmeböljor, ökenspridning, stigande havsnivåer och andra förödande väderfenomen orsakade av global temperaturökning är det allvarligaste existentiella hotet som mänskligheten någonsin ställts inför. Risken för att livsmedelsproduktionen sätts ur spel och att fler människor än någonsin tvingas på flykt är uppenbar, men de fulla konsekvenserna är närmast oöverblickbara. Det vi med säkerhet vet är att effekterna kommer att slå hårdast mot de grupper som har minst resurser. Den globala uppvärmningen är därmed också det enskilt största hotet mot jämlikheten. Den mest rättvisa och jämlika klimatpolitiken kommer därför alltid vara den som också är mest ambitiös. Ett hållbart samhälle är ett rättvist samhälle. Om klimatomställningen ska lyckas måste hela den svenska klimatpolitiken utgå från ett klass- och landsbygdsperspektiv. Det är inte bara rätt i sak, det är också nödvändigt för att klimatmålen ska kunna nås. Stödet för en offensiv klimatpolitik, och därmed också möjligheterna att se den bli verklighet, riskerar att urholkas om politiken inte uppfattas som rättvis. Det här innebär däremot inte att klimatpolitiken kan eller ska bära hela ansvaret för att varken kompensera de svårigheter omställningen för med sig eller utjämna existerande klassklyftor och ojämlikheter. En kraftfull klimatpolitik kräver en lika kraftfull politik för ekonomisk omfördelning. För att vårt samhälle ska bli hållbart krävs en grundlig omställning, och den ställer i sin tur krav på stora investeringar. Dels i forskning och utveckling av ny, klimatneutral infrastruktur och produktion, men också i kunskap, välfärd och trygghetssystem. Förmågan att genom kollektiv handling och gemensamma system möjliggöra individuell frigörelse har länge varit socialdemokratins styrka. Denna förmåga behövs nu mer än någonsin för att rusta människor för förändring samt ingjuta mod, hopp och tillförsikt om att ingen ska lämnas efter. Detta är av avgörande betydelse för att omställningen ska kunna genomföras. På så sätt kan staten spela en unik roll för att förena en miljömässig omställning med social och ekonomisk rättvisa och utveckling, samt skapa förutsättningar för nya innovationer, stärkt välfärd och ökad livskvalitet.
mot · H7023058 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om tulltjänstemäns bärande av tjänstevapen och tillkännager detta för regeringen. är den enskilt viktigaste myndigheten med ansvaret för att säkerställa att grova brottslingar inte för in narkotika och illegala vapen i . Den svenska gränsen är dock och personal uppger att personalstyrkan är för liten. arbetar endast cirka 450 tulltjänstemän med att försöka motverka det ökade inflödet av framförallt narkotika och illegala vapen. Om vi ska ha en chans mot den kriminella och organiserade brottsligheten och komma åt gängkriminaliteten, måste vi hejda inflödet av vapen och narkotika i så stor utsträckning vi bara kan, säger , ordförande för fackorganisationen (källa: Tullen larmar: Kan inte stoppa flödet av knark och vapen, Metro ). Det är dock inte bara den underdimensionerade personalstyrkan som är problemet. Tullinspektörer förväntas ingripa mot grovt kriminella personer utan att ha tillgång till tjänstevapen. Det har tidigare uppmärksammats att tullen inte kontrollerat fordon för att det varit och antalet passagerare i bilen varit högt, av rädsla för den egna säkerheten. Precis som polisen arbetar tullinspektörerna mot grov organiserad brottslighet, men med den stora skillnaden att de inte får bära tjänstevapen i tillräcklig utsträckning. Det är orimligt att kräva att tullinspektörerna ska ingripa utan tjänstevapen i situationer då polisen inte gör det. Att tillkalla polis varje gång misstanke föreligger är orimligt. En sådan organisation skulle bli tungrodd, byråkratisk och ineffektiv. I samband med terrordådet 2017 uppmärksammades en annan brist med att tullinspektörer inte bär tjänstevapen. När efterfrågade stöd från tulltjänstemän på fanns det ingen möjlighet för dem att bära vapen. Skyddsombudet fattade då beslutet att skicka hem all obeväpnad personal. till enkäter som genomförts finns det vidare ett brett stöd bland anställda tulltjänstemän att få bära tjänstevapen, bland annat till följd av en höjd terrornivå och allt tyngre beslag. Ingen ska få tillåtas smuggla in vapen och/eller narkotika obehindrat på grund av rädsla från tullinspektörernas sida. Om så sker har de kriminella lyckats med att sätta sig över rättvisan. För att öka tullinspektörernas säkerhet och effektivitet samt för att upprätthålla statens gränsskydd mot grov organiserad brottslighet, bör tullinspektörernas möjlighet att bära tjänstevapen skyndsamt utvidgas. Möjligheten att bära tjänstevapen bör finnas vid all verksamhet där det finns ett befogat behov av detta.
mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — Beräkning av statsbudgetens inkomster –2022 Avvikelse från regeringen (M) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik Avvikelse från regeringen (M) 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Bilaga E – Utgiftstak för staten, offentliga sektorns finanser m.m. Utgiftstak för staten (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Statsbudgetens inkomster (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Den offentliga sektorns finanser (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av bnp (nivå) Kommunsektorns finanser (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under UO 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn