ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021234 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hyvlingen på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Svensk arbetsmarknad har präglats av en trygghet för de anställda och ordning och reda för arbetsgivare vid situationer som föranleder minskning av personalstyrka. Detta är en ordning som gagnat svensk arbetsmarknad väl och en av de viktigaste anledningarna för den stabilitet på arbetsmarknaden som varit en nyckel i svenskt näringslivs goda utveckling. Den har också givit svenska arbetstagare ett rimligt skydd mot godtyckliga uppsägningar och en trygghet att både kunna utveckla sina arbetsuppgifter och att uttrycka sina åsikter och framföra eventuell kritik. Ett tydligt avsteg från denna princip är att det är tillåtet för arbetsgivare med så kallad hyvling av arbetstiden. Med detta menas att arbetsgivaren har full rätt att ändra arbetstiden för en anställd från tex till . Om den anställde tackar nej till ”erbjudandet” att jobba kvar på halva arbetstiden anses det som en uppsägning från den anställde som därmed inte bara mister sitt arbete utan också blir avstängd från A-kassan . Hyvling kan ske helt godtyckligt och helt utan att arbetsgivaren behöver ta hänsyn till turordningslistor eller annat. En arbetsmarknad med trygga anställningar är till nytta inte bara för landets löntagare, den gagnar även seriösa arbetsgivare och svensk näringsliv i sin helhet.
mot · H7021235 · 2019-10-01 00:00:00 — Djurrättsbrott som egen brottskod ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottskoder och tillkännager detta för regeringen. lever många företagare på landsbygden med ständig oro både för sin egen och för familjens säkerhet, liksom för sin egendom. Och det enda dom gör är att bedriva näringsverksamhet som följer de lagar och regler som ramar in denna. Det är helt oacceptabelt att vi i inte med full kraft kan bekämpa brottslighet vars syfte är att skrämma en hel yrkeskår till att upphöra med sin verksamhet. är det svårt att få en överblick över hur brottsligheten ser ut eftersom inte alla brott kodas utifrån vad det är för sammanhang som brottet har begåtts i. Ett sådant exempel är brott mot företag som hanterar djur. Varje enskilt brott mot näringsidkare inom kött- eller pälsproduktion ger i de flesta fall ett ringa straffvärde. Men dessa brott, var för sig, ingår i ett systematiskt nätverk vars syfte är att till slut trötta ut näringsidkaren. Detta får till konsekvens att brotten som begås mot till exempel köttproducenter eller pälsfarmare blir mer svårutredda. Polisen måste ha möjlighet att väga samma dessa brott och ge dem de straffvärde de förtjänar genom att det inte är enskild vandalisering eller hot utan bygger på en uttalad strategi att trakassera företagare och deras familjer så att de inte orkar längre. 2012 kunde polisen ta fast och lagföra ett antal ledande djurrättsaktivister, vilka sedermera dömdes till fängelse, detta tack vare att näringens egna företrädare kunde informera polisen. Företagarnas oro måste tas på allvar och polisen måste ha de verktyg som behövs för att koppla ihop djurrättsrelaterad brottslighet. Att införa mer kodifiering av olika brottstyper vore ett bra sätt skulle kunna vara ett sådant verktyg.
mot · H7021236 · 2019-10-01 00:00:00 — Reglering av ägande och kopplingar mellan apotek och vårdtjänstföretag ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av reglerna om apotekens möjligheter att äga och samarbeta med vårdtjänstföretag och tillkännager detta för regeringen. är det inte tillåtet för läkare att äga apotek, syftet är att en vårdgivare eller samma aktör inte ska ha intresse i hela vårdkedjan. Däremot är det omvända tillåtet, att apotekskedjor äger vårdtjänstföretag. Lagstiftning fungerar inte när det gäller att motverka ekonomiska kopplingar mellan förskrivare och apotek. Det finns också andra risker med att apotekskedjor tillåts äga vårdtjänstföretag, exempelvis vad gäller apotekens rådgivning, där det kan finnas en risk att apotekskedjor i högre grad hänvisar kunder till det egna vårdtjänstföretaget för åkommor som till exempel lämpar sig bäst för egenvård. Med nuvarande regelverk finns det därför risker med överförskrivning av läkemedel och ökade kostnader för patienten. Det är heller inte samhällsekonomiskt eller etiskt försvarbart. Nya apoteksmarknadsutredningen (SOU 2017:15) redogör för utvecklingen på apoteksmarknaden efter omregleringen som innebär att apoteksföretag erbjuder enklare vårdtjänster i anslutning till apoteksföretagets lokaler eller via internet. Det utvecklas också verksamheter där apoteksaktörer inleder samarbete med vårdtjänstföretag som innebär att apoteken tillhandahåller läkartjänster. Utredningen menar att det vid sådana samarbeten, beroende på hur ägarförhållandena ser ut, kan finnas en risk för överförskrivning av läkemedel och att patienten inte får den mest ändamålsenliga behandlingen. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av reglerna om vem som får äga apotek och apotekens möjligheter att äga och samarbeta med vårdtjänstföretag. I , som varit ute på remiss och som kommer presenteras för regeringen , föreslås att vårdgivare inte ska få äga apotek och vice versa. Syftet är att minska risken att medicin skrivs ut av ekonomiska skäl eller för åkommor av sådan art att det faller inom ramen för egenvård samt att minska risken för onödiga läkarbesök. För en patientsäker och ändamålsenlig vård för patienten och en läkemedelshantering som också drivs samhällsekonomiskt effektivt är det angeläget att nuvarande situation ytterligare utreds skyndsamt och blir föremål för relevanta lagändringar.
mot · H7021239 · 2019-10-01 00:00:00 — Utbildning av ordningsvakter och väktare ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn för att säkerställa att ordningsvakter och väktare har den utbildning som krävs för att hantera sina uppgifter och tillkännager detta för regeringen. Man ser allt oftare olika typer av väktare, ordningsvakter och säkerhetsvakter runt om i samhället. Dessa yrkesgrupper bidrar till att upprätthålla ordningen och göra människor trygga i sitt närområde. Väktare och ordningsvakter har ett tungt och varierat arbete som kräver väldigt mycket. De ska kunna trösta personer som blivit upprörda eller ledsna, avlägsna eller omhänderta berusade eller påtända personer, bistå sjuka eller skadade, tala med självmordsbenägna och ta hand om situationen i de fall ett självmord redan begåtts, lugna ned uppretade människor och förhindra att våldsamheter uppstår, själva bruka våld (utan att det blir övervåld) när situationen så kräver. De blir utsatta för hån, tillmälen, hot och våld i sin vardag. Tyvärr får vi också ibland se nyheter om hur väktare själva brukat övervåld eller betett sig diskriminerande. Trots att arbetsuppgifterna alltså är så varierande och krävande och spänner över ett så brett fält så har väktare och ordningsvakter en mycket kort utbildning. Utbildningens längd kan, beroende på arbetsgivare, variera från en . Många arbetsgivare erbjuder även kompletterande kurser men det är inget tvång att delta i dessa. Det säger sig självt att en ung människa efter en veckas utbildning och träning inte är redo för den arbetssituation som dessa yrkesgrupper möter. Utbildningen för väktare och ordningsvakter behöver bli längre och innehållet ses över. Regeringen bör överväga att ta initiativ till en översyn av utbildningen för att säkerställa att ordningsvakter och väktare har den utbildning som krävs för att hantera sina uppgifter.
mot · H7021240 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra vägstandarden på och 154 och tillkännager detta för regeringen. Gekås i är med sina fem miljoner årliga besökande absolut största besöksmål. Besökarna tar sig till med bil eller buss. mellan kl. 7.00 och 18.00 ankommer en lastbil med varor. Gekås har flera hundra anställda och de flesta pendlar till jobbet. Till detta kommer transporter från det övriga näringslivet, turister samt boende. Sammantaget är det enorma transporter som till största delen sker på och 154. Väg 153 är till största delen en väg med sju till åtta meters bredd. Standarden på är en åttametersväg, men även avsnitt med sex meters bredd förekommer. Det är med tanke på den stora belastningen helt oacceptabelt. Vägarna är utifrån det transportarbete som genomförs kraftigt underdimensionerade för den trafik som finns. Då man lite förenklat kan säga att halva befolkning besöker borde staten ta ett stort ansvar för att vägstandarden förbättras på och 154.
mot · H7021241 · 2019-10-01 00:00:00 — Fler lagliga vägar för att söka asyl ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler lagliga vägar för att söka asyl och tillkännager detta för regeringen. Just nu befinner sig över 70,8 miljoner människor på flykt. De flesta flyr som en följd av krig eller förföljelse. Hälften av alla flyktingar är . besökte jag flyktinglägren på Lesbos . Känslorna har inte lagt sig. Jag känner mig arg, ledsen och förtvivlad. Arg över att flyktingar tvingas riskera sina egna och sina älskades liv för chansen att få använda sin mänskliga rättighet att få söka asyl. Ledsen och förtvivlad över alla dem som inte klarar sig. För dem för vilka den livsfarliga båtresan blir slutet. De flyende tvingas ta dessa helt livsfarliga risker för att alternativet till flykten över havet är värre. Det blir så alldeles kristallklart för mig att vi i , EU och den rika, trygga delen av vår värld inte gör vad vi måste göra för att stoppa dessa livsfarliga resor. Desperata människor på flykt måste kunna ta sig säkert och lagligt till för att kunna använda sin mänskliga rättighet att få söka asyl. Allt annat borde vara oacceptabelt 2019. Genom att öppna lagliga och säkra vägar för människor att kunna söka asyl i EU skulle man kunna undvika att människor tvingas riskera livet på livsfarliga resor för att kunna söka asyl på plats i något EU-land. Rätten att söka asyl är en mänsklig rättighet och det borde vara självklart för EU att upprätta ett system som garanterar den rättigheten.
mot · H7021242 · 2019-10-01 00:00:00 — Se över räntetaket för högkostnadskrediter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av lagstiftningen kring räntetaket för högkostnadskrediter och tillkännager detta för regeringen. Ockerränta innebär att ett företag eller en privatperson utnyttjar en persons ekonomiska situation och tar ut en oskäligt hög ränta. Ockerräntor är olagliga i och den som fälls för ocker riskerar böter eller fängelse. Det går inte att säga på förhand om en ränta är ocker, utan istället får det avgöras från fall till fall. I motverkas ockerräntor främst av som ställer krav på lånemarknadens olika aktörer. Desto svårare är det dock för FI att ställa krav på privatpersoner som tar ut oskäliga räntor. Regeringen har vidtagit flera andra åtgärder för att förhindra ockerräntor. Bland annat infördes ett räntetak för högkostnadskrediter . Räntetaket förhindrar aktörerna från att ta ut en effektiv ränta som är högre än referensränta. har det funnits högkostnadskrediter med räntor på över tusen procent. I samband med räntetaket infördes även ett kostnadstak som innebär att en högkostnadskredit inte får kosta mer än själva lånet. Lånar du får totalkostnaden för lånet inte överstiga . Det är oacceptabelt att dra nytta av en ekonomiskt utsatt person på det här viset. Det borde vara möjligt att sänka nivån på räntetaket ytterligare.
mot · H7021243 · 2019-10-01 00:00:00 — Översyn av försäljningen av biljetter i andra hand ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över försäljningen av evenemangsbiljetter i andra hand och tillkännager detta för regeringen. Vid populära konserter och evenemang är det vanligt att biljetter säljs i andra hand. Både privatpersoner och företag kan annonsera ut och sälja andrahandsbiljetter. Eftersom en person eller ett företag som säljer biljetter i andra hand får sätta precis vilket pris de vill, säljs i stort sett alltid andrahandsbiljetter till ett betydligt högre pris än vid förstahandsförsäljning. I är det lagligt att köpa, byta och sälja biljetter i andra hand, medan flera andra länder inom EU har lagstiftning som reglerar försäljningen. I till exempel är vidareförsäljning av evenemangsbiljetter förbjuden. Bötesbeloppet ligger på 15 000 €, och om brottet upprepas ligger boten på 30 000 €. bör tillse att regeringen undersöker hur försäljningen av andrahandsbiljetter fungerar och se över möjligheten att införa en reglering eller ett förbud av densamma.
mot · H7021244 · 2019-10-01 00:00:00 — Vegansk kost i förskolor och skolor i alla kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att erbjuda vegansk kost i alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. förekommer det att barn nekas vegansk kost på förskolor eller skolor runt om i . Trots att det av forskningen tydligt är bevisat att vegankost både främjar människors hälsa och är bra för vårt klimat. har animalier varit norm i världen och i . visar forskning att rött kött, och framför allt chark, är kopplat till ökad risk för vissa cancerformer. Detta faktum slår även det fast. är det en ökande andel av befolkning som äter vegansk kost. För många är det av miljöskäl, hälsoskäl, religiösa skäl eller etiska skäl. Oavsett skäl borde både vuxna och barn ha rätt att äta en vegansk kost. avråder inte från veganmat i förskolan eller i skolan. Det är emellertid viktigt att förskolan eller skolan har den kompetens som krävs för att laga en fullvärdig vegansk måltid. Vegansk kost behöver bland annat innehålla goda vegetabiliska järnkällor som till exempel bönor, linser, ärtor, fullkornsprodukter och mörkgröna bladgrönsaker. Det finns alltså skäl att överväga huruvida samlade skolkökspersonal borde få kompetens i att laga en växtbaserad vegansk kost. Ute i landet finns många goda exempel. Exempelvis där alla skolkockar fått vidareutbildning i vegetarisk matlagning. I är alla barn garanterade god, näringsrik vegansk kost utan att behöva ett intyg. Vi ser gärna att fler följer dessa goda exempel. Regeringen bör därför undersöka möjligheten att exempelvis införa riktlinjer som gör att vegansk kost beviljas i alla förskolor och skolor i samtliga av kommuner.
mot · H7021245 · 2019-10-01 00:00:00 — Spelreklam bör ha samma restriktioner som alkoholreklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom pågående utredning se över möjligheten att begränsa marknadsföring inom spelreklam och tillkännager detta för regeringen. räknar man med att av befolkningen har spelproblem. Bland unga män har spelproblem. räknas spelmissbruk som en beroendesjukdom. Det klassas inte längre som en impulskontrollstörning, vilket var fallet tidigare. Därmed kan spelmissbruk jämställas med alkohol- och narkotikaberoende. Spelmissbruk kan vara lika förödande som missbruk av alkohol eller narkotika. Missbruket förstör ofta stora delar av missbrukarens liv och det är också vanligt att spelmissbruket får allvarliga konsekvenser för missbrukarens närstående. Spelreklamen har dock ökat explosionsartat , vilket riskerar att göra att allt fler människor fastnar i spelmissbruk. Regeringen bör därför undersöka möjligheterna att införa samma restriktioner för spelreklam som har för alkoholreklam.
mot · H7021246 · 2019-10-01 00:00:00 — Enprocentsregeln om konstnärlig utsmyckning vid byggnation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att lagstifta om stöd till konstnärlig utsmyckning vid byggnation i regi av staten, landstingen/regionerna, kommunerna eller det privata – det som kallas enprocentsregeln – och tillkännager detta för regeringen. finns det en uttalad ambition att låta en procent av byggkostnaden vid nyproduktion eller renovering av offentliga byggnader och platser avsättas till konstnärlig utsmyckning. Denna regel har aldrig varit lagstadgad. Hur många av kommunerna som efterlever ambitionen är svårt att säga, eftersom det inte finns någon statistik i ämnet. gjorde en genomlysning och konstaterade att ca en tredjedel av kommunerna följde enprocentsregeln, en tredjedel hade det som mål och en tredjedel inte följde den. Det visade sig att det framförallt var små kommuner som hade svårt att leva upp till denna tumregel. Den offentliga konsten – som alla har tillgång till – är en del av vårt demokratiska samhälle. Alla medborgare, oavsett vem man är eller hur tjock plånboken är, ska ha möjlighet att uppleva konst i sin närmiljö. Enprocentsregeln ger möjlighet till just detta. Det vore önskvärt om denna enprocentsregel blev lagstadgad så att alla nyuppförda eller renoverade offentliga byggnader och platser också blev en investering i konst. I när vi ser att konsten och konstnärer får stryka på foten är det ännu viktigare. bör därmed ge regeringen i uppdrag att se över möjligheten att lagstadga enprocentsregeln om konstnärlig utsmyckning vid byggnation. borde krav på inventering införas. har det inte funnits något samlat register över denna konst, och konstsvinn har förekommit. Det är angeläget att den offentliga sektorn på allvar inventerar och tar ansvar för de alster man äger och att åtgärder sätts in mot stölder när de uppdagats.
mot · H7021247 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om yrkeshögskoleplatser i och tillkännager detta för regeringen. Arbetsgivare efterfrågar i regel numera utbildad arbetskraft. Den ekonomiska samarbetsorganisationen fastslog i en rapport att den svenska tillväxten väntas bromsa in . En av orsakerna till den minskade tillväxten menar de är bristen på kvalificerad arbetskraft i . Det råder brist på rätt kompetens i . Vi behöver fler undersköterskor, byggnadsarbetare, förskollärare och lärare, för att nämna några av alla bristyrken. Tillgången på utbildad arbetskraft är avgörande för att arbetsmarknaden ska fungera väl även . Utbildningarna på yrkeshögskolorna är utformade i nära samarbete med arbetslivet för att möta arbetsmarknadens behov av kompetens och leda till jobb. Innehåll och inriktning på utbildningarna kan därför variera beroende på arbetsmarknadens behov. Korta efterfrågade utbildningar levererar kvalificerad kompetens till det svenska arbetslivet. spelar därför en viktig roll för näringslivets kompetensförsörjning, både regionalt och nationellt. är en förutsättning för många företags tillväxt. Trots stora behov av arbetskraft är platserna på alltjämt för få. Antalet yrkeshögskoleplatser med avslut –2023 per 10 000 invånare i åldern 20–64 skiljer sig stort mellan olika delar av . I är antalet yrkeshögskoleplatser 95 per 10 000 invånare. I delar av med fler större städer kan siffrorna vara så höga som 157 per 10 000 invånare. Ett av argumenten för att de större städerna ska tilldelas fler platser är att många företag där har behov av arbetskraft och att många personer behöver utbildning. Men en sådan argumentation tar inte med hela bilden och behovet av utbildning finns i hela . Det kan anses rimligt att staten ska stödja de företag och arbetsgivare som finns ute i landet med utbildad arbetskraft i minst lika stor utsträckning som i storstäderna. I storstäderna finns dessutom redan en stor mängd andra utbildningsanordnare. Vid tilldelning av utbildningsplatser måste staten ta ansvar för att hela landet ska leva. För del har antalet platser på ökat, men det fanns fortfarande fler yrkeshögskoleplatser i innan tillkom 2009. När harmoniseringen genomfördes minskade antalet platser. Nya utbildningar som fått är till exempel tandsköterskeutbildning vid i och ridlärarutbildning i . Men det behövs många fler, särskilt inom it och vissa teknikyrken. Skulle antalet yrkeshögskoleplatser i öka skulle det innebära ett lyft för hela regionen.
mot · H7021249 · 2019-10-01 00:00:00 — Jämlikt ekonomiskt stöd till funktionshindersorganisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ett mer jämlikt ekonomiskt stöd till funktionshindersorganisationer som inte passar in i den rådande strukturen för bidragssystemen i fråga om föreningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Föreningsbidragssystemet utgår från den traditionella föreningsverksamheten, med anor . Det innebär att stora organisationer, med traditionell uppbyggnad, erhåller bidrag medan föreningar som inte passar in i bidragssystemet missgynnas. Ett exempel är diagnosers rikstäckande medlemsföreningar. De är helt utestängda från föreningsbidragssystemet, både på nationell, regional och lokal nivå. Orsaken är att det inte finns någon bidragsmodell för nationella föreningar för sällsynta diagnoser, på någon av dessa nivåer. Diagnosföreningarna hamnar automatiskt utanför bidragsstrukturen, vilket medför att föreningarnas förutsättningar att bedriva verksamhet begränsas påtagligt. Denna brist i bidragssystemet bör åtgärdas genom att en modell tas fram för att ge organisationsbidrag till nationella diagnosföreningar. Motsvarande bidragsmodeller i och kan vara förebilder. Frågan om brukarmedverkan hänger nära samman med brukarorganisationernas förutsättningar att finansiera sin löpande verksamhet. Trots att har en stor medlemskader, 15 000 medlemmar, så har förbundet inte likvärdiga ekonomiska förutsättningar med andra funktionshindersförbund med motsvarande medlemsantal.
mot · H7021250 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga omlokalisering av myndigheter till och tillkännager detta för regeringen. Utan statlig närvaro i landet minskar känslan av samhörighet och det riskerar att leda till polarisering och fragmentering. Under den borgerliga regeringens styre fanns en tydlig centraliseringstrend. av centralisering och Stockholmsfixering har den S‑ledda regeringen brutit trenden och omlokaliserat myndigheter från storstäderna och byggt ut den statliga närvaron i hela landet. –2018 omlokaliserades hela eller delar av 20 myndigheter från till andra delar av landet och den statliga servicen har ökat genom tio nya servicekontor. Löften finns om 55 nya servicekontor i landet. Vi måste se till att det går att få personlig service och hjälp med vardagliga myndighetsärenden i hela vårt land. Statliga jobb är en katalysator för tillväxt i regionerna. Statliga jobb kan ge ett tillskott till lokala arbetsmarknader i hela landet, inte minst genom att erbjuda intressanta karriärvägar. Det bidrar till regionens dynamik och attraktivitet. Den parlamentariska landsbygdskommittén presenterade ett förslag om flytt av 10 000 statliga jobb i till mindre orter och glesbygd. har blivit utan omlokaliserad myndighet. Det är vår förhoppning att det är tur nästa gång.