mot · H7022682 · 2019-10-03 00:00:00 — Detta är ett mycket stort problem, inte minst eftersom konkurrensen på arbetsmarknaden är stor, men också för att det är regel snarare än undantag att det krävs en genomförd gymnasieutbildning för att erhålla ett arbete. En del ungdomar vill snabbt ut på arbetsmarknaden och börja försörja sig själva. Alla ungdomar är däremot inte motiverade att studera teoretiska ämnen på gymnasiet. Genom att i praktiken tvinga dessa ungdomar att läsa 3-åriga program bidrar det nuvarande systemet till att fler ungdomar hoppar av gymnasiet. De tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med mindre teoretiskt innehåll ska därför återinföras. Den som så vill kan sedan bygga på sin 2-åriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. Enligt utredningstjänstens beräkningar skulle en studietid innebära en minskad kostnad för gymnasieskolan med omkring 4,4–5,–2023 fullt genomfört, jämfört med om studietiden på dessa program var . kan förslaget antas innebära en snabbare väg in i yrkeslivet, vilket skulle generera ökade skatteintäkter. förslag: Teknikbrygga underlättar rekrytering av unga till industrin, 190 miljoner. Ungdomar som inte erhållit jobb efter avslutad teoretisk utbildning kan erbjudas en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en så kallad teknikbrygga. Under två terminer stärker eleven sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man genomför en termin med betald praktik hos det lokala näringslivet. Staten skjuter till medel för en termins praktikperiod. 13.6 Kvalitetssatsning på högskolor och universitet förslag: Avskaffat produktivitetsavdrag, högre lärartäthet på högskolor och universitet, 600 miljoner. Det finns, , en trend att anslagen per student på högskolor och universitet urholkas. Urholkningen av resurserna per student fortsätter år till stor del på grund av ett så kallat produktivitetsavdrag. Det innebär i korthet att de flesta utbildningar ska bli effektivare , och en procentsats dras av när anslagen räknas upp i den årliga pris- och löneomräkningen. I slutändan innebär detta en orimlig situation, där interaktionen mellan lärare och studenter minskas till ett minimum, och utbildningarnas kvalitet förfaller. [51], [52] budgeterar för ett avskaffande av produktivitetsavdraget och skjuter därutöver till medel för att öka lärartätheten och öka antalet undervisningstimmar. 13.7 Ett statligt forskningsinstitut förslag: , 125 miljoner. Av historiska skäl kanaliserar mellan av sina offentligt finansierade forskningssatsningar genom universitet och högskolor. Det är en relativt hög siffra ur ett både internationellt och nordeuropeiskt perspektiv. I finns () som håller på att växa fram som ett medel för staten att samverka direkt med näringslivet. Verksamhetens omfattning är dock blygsam i jämförelse med exempelvis VTT i och TNO i . öppnar upp för att ska fortsätta att utöka verksamheten och utveckla kvaliteten i sina satsningar som ett led i strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. Medel anslås för detta. 14 Miljö, energi och minskade utsläpp av växthusgaser Naturen ska bevaras och förvaltas på ett sätt som balanserar och tar hänsyn till samhällets olika intressen. lyfter fram människors hälsa, bevarande av ekosystem, biologisk mångfald och bevarandet av ett varierat kulturlandskap, liksom möjligheterna att bo och verka på̊ landsbygden. Allt hänger ihop. natur och växlande geografi rymmer omistliga naturvärden som i många fall behöver skyddas från mänsklig påverkan, i andra fall är det just samspelet mellan natur och människa som upprätthåller det svenska kulturlandskapet. Sverigedemokratisk politik går i princip inte ut på att separera människan från naturen, snarare tvärtom. Vidare tyder ingenting på att fria människor avstår från resor och god levnadsstandard, det bör inte heller vara politikens strävan, men vetenskaplig utveckling banar väg för modern miljöteknik som minskar människans miljöpåverkan. Regeringen lägger stora pengar på symbolprojekt, vars nytta kan ofta beskrivas som obetydlig eller direkt obefintlig. Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård har ökat mycket kraftigt , från 5,3 miljarder till 12,6 miljarder i det som regeringen nu föreslår. [53] Att ifrågasätta denna oseriösa hantering av skattemedel handlar absolut inte om brist på omsorg om miljön, utan om att avvisa ineffektiv symbolpolitik till förmån för andra miljösatsningar och andra behov i samhället. förslag: inrättar ett särskilt anslag, Innovativ miljöteknik, om 500 miljoner. En balanserad miljödebatt bör ha sin utgångspunkt i att världens befolkning ökar och att efterfrågan på energi och resurser måste mötas. Kunskap, teknik och internationellt samarbete är nyckelord inför dessa utmaningar i en osäker framtid. Vill man från ett svenskt perspektiv dämpa utsläppen av växthusgaser från förbränning av fossila bränslen bör man lyfta blicken från de 1–1,(eller lägre, beroende på beräkningsmodell) av utsläppen som kommer från . Istället bör man fokusera på kunskap, teknikutveckling samt arbeta för att ny miljöteknik får globalt genomslag. förslag: Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft, 150 miljoner. Kärnkraften utgör ett besynnerligt kapitel i den svenska klimatdebatten. Medan de mest obetydliga och ineffektiva åtgärder lyfts fram som en fråga om liv och död så förhåller man sig väldigt kallsinnigt till kärnkraften, som står för av den svenska elproduktionen. [54] Nedläggningen av två reaktorer i är högst aktuell, vilket regeringen driver fram som om diskussionen om växthusgaser inte fanns. driver motsatt linje och förordar att kärnkraften inte bara ska bevaras, utan också utvecklas. kan genom att finansiera en forskningsreaktor bidra till utvecklingen av fjärde generationens kärnkraft, som skulle tillåta ett radikalt bättre utnyttjande av kärnbränsle och minska produktionen av kärnavfall. 14.3 Ingen skatt på avfallsförbränning förslag: Nej till skatt på avfallsförbränning. motsätter sig införandet av en skatt på avfallsförbränning, främst för att den inte på vare sig ett kostnadseffektivt eller verkningsfullt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. skatter på avfallsförbränning har inte gett de effekter som varit önskvärda utan i praktiken endast renderat i ytterligare en pålaga på hushållen. Den utredning[55] som tidigare lagts fram i frågan avstyrker också förslaget om att införa denna skatt, som samtliga berörda myndigheter också avstyrker det, liksom Kommuner och Landsting. Risken finns istället att avfallet förbränns ineffektivt, utan energiåtervinning, och att miljöskadliga utsläpp därmed ökar. Denna skatt skulle även försämra lönsamheten för de verk som eldar avfall och där regeringens skattepolitik redan har haft en mycket negativ inverkan på konkurrenskraften för kraftvärmen i . Den föreslagna skatten bör därmed inte införas. förslag: Vätgasstrategi, 100 miljoner. Övriga partier i riksdag har en överenskommelse om att fasa ut fossila drivmedel . Att minska oljeberoendet är en bra målsättning, men den helt orealistiska tidsplanen riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för politiska mål. Att försöka forcera en orealistisk tidsplan riskerar dessutom att leda till kostnadsineffektiva eller till och med kontraproduktiva åtgärder. Batteri- och vätgasdrift emotser dock, av allt att döma, en positiv utveckling utan omfattande statliga åtgärder. förordar däremot en statlig stimulans för vätgastekniken, som kommer att utgöra ett viktigt komplement. 15 Försvar och säkerhet förslag: Finansiera Försvarsberedningens rapport fullt ut med målsättning att Försvarsmaktens medel uppgår till , motsvarande av BNP, . Förbered för fortsatt stegvis upptrappning under kommande försvarsbeslut perioden –2030 för att uppnå av BNP . målsättning är att stärka det svenska totalförsvaret i en omfattning som återställer dess förmåga att skydda hela territoriet från yttre hot. Detta kräver rejäla satsningar på såväl ett skalförsvar som ett invasionsförsvar i syfte att skapa en tröskeleffekt så att en presumtiv angripare avhåller sig från aggressionshandlingar mot . Ett sådant försvar baseras inte bara på högteknologiska vapen, utan även på en stark försvarsvilja. Detta i sin tur uppnås genom satsningar på en utökad värnplikt, engagerade och lojala medborgare samt en stark uppslutning till totalförsvarets frivilligorganisationer. anser att försvarsbudgeten, som andel av BNP, ska fördubblas jämfört med dagens nivå. För att undvika att Försvarsmakten blir en budgetregulator krävs en lag som reglerar att försvarsbudgeten ska ha en lägsta nivå om av BNP. Antalet brigader i armén behöver utökas och förbandens materiel moderniseras. Detta kräver att fler regementen etableras. behöver också ett modernt luftvärnssystem med förmåga att bekämpa kryssningsrobotar. har mer än kust. För att kunna övervaka denna på ett effektivt sätt ser att den svenska marinen behöver förstärkas genom fler fartyg, ubåtar och amfibieförband. För att klara av utbildningen av fler förband behöver fler regementen och marinbaser etableras inom marinen. Även marinen har ett stort behov av modernt luftvärn. bedömer vidare att flygvapnet behöver tillföras ytterligare flygplan och basförband för att klara av en framtida hotmiljö och de krav som den kommer att ställa. Fler flygflottiljer behöver etableras för att klara av produktionen av dessa förband, flygvapnet behöver även ersätta sina tunga transportflygplan. Om totalförsvaret ska kunna växa i enlighet med denna vision är en väl fungerande personalförsörjning helt avgörande. Antalet värnpliktiga kommer att behöva öka för att fylla upp nya förband med kompetent personal, vilket även innebär att officersutbildningen behöver utökas och omstruktureras. Avslutningsvis är ett väl utbyggt och uthålligt civilförsvar av stor betydelse för försvarsförmåga. För att återupprätta ett sådant krävs omfattande satsningar på området. förslag: bistånd ska utgöra av BNI. ser bistånd som det primära verktyget för att understödja fattiga människor i utvecklingsländer. bistånd bör fokusera på att tillmötesgå utsatta personers grundläggande behov i deras vardag. I en värld som till stor del präglas av god ekonomisk tillväxt, snabb förbättring av levnadsstandarder samt ökad framtidstro är det inte acceptabelt att miljoner människor saknar tillgång till enkel sanitet, grundläggande sjukvård och säkert dricksvatten. kan inte som enskilt land ta ett helhetsansvar för att över 700 miljoner människor lever i extrem fattigdom, men vi kan bidra till en positiv utveckling genom befintliga institutioner. har bistånd präglats av ett antal incidenter som understryker ett akut reformbehov och som i det längre perspektivet utgör ett hot mot allmänhetens förtroende för biståndet som verktyg. ser fyra konkreta utmaningar som måste adresseras : en osund företagskultur vad gäller ersättningar inom biståndsorganisationer, bristfällig kontroll över utbetalningar och betalningsmottagare, otillräcklig resultatstyrning inom framförallt demokratibiståndet samt skadliga incitament som följer av utgiftsmålet om av BNI. I motionen Avtal, styrning, kontroll och ansvar presenterar konkreta förslag för att åtgärda dessa problem. För /2020 föreslås en biståndsram om av BNI, en siffra som står sig mycket väl i en internationell kontext. 17 Kultur och sammanhållning För har kulturen en central plats i livet, samhället och politiken. Ledorden lyder sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. Kultur ska vara lättillgängligt för barn, gamla och funktionsnedsatta. En särskilt viktig roll har kulturen för ett starkt socialt kapital och social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. är unikt, och självklart är den svenska kulturen unik och värd att värna, vårda och visa. Den gemensamma svenska kulturen har också en avgörande betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle som formats i . Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är alltså positivt för samhällsutvecklingen och den nationella sammanhållningen. Svensk kultur ska erkännas och kultur- och kunskapsinstitutioner med bildningsuppdrag tillåtas få vara just bildningsinstitutioner. För del är det viktigare att samlas kring gemensamma normer och värderingar, traditioner, seder och bruk för att hålla ihop. Särskilt viktigt är detta i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärdsmodell, just eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. vision är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra. Utifrån detta bör kulturpolitikens fokus vara att vårda och värna det svenska kulturarvet, det svenska språket, svenska värderingar och kunskap om historia. Samhället bör även prioritera tillgänglighetsåtgärder, kultur i relation till folkhälsa och insatser som är ägnade åt att bevara det svenska naturarvet. Allas rätt till kultur och gemensamma kulturella referenspunkter är en grogrund för social sammanhållning mellan gammal och ung, fattig och rik, stadsbo och landsbygdsbo, oavsett härkomst. För att leda kulturpolitiken mot denna vision bör nya kulturpolitiska mål inrättas. Målen bör ta följande aspekter i åtanke: kulturens egenvärde för oss människor som kulturella varelser, omsorgen om vårt arv och kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och kulturarbetares förutsättningar på arbetsmarknaden. förslag: Kulturarvsmiljard. Den svenska kulturens särart bottnar i historia, natur och klimat. Det svenska kulturarvet ska vårdas och värnas, till gagn för nationens sammanhållning och för att öka kunskaperna om svensk historia och svensk identitet. I konkreta budgettermer översätts detta i en kulturarvsmiljard, där en höjning av den kyrkoantikvariska ersättningen motsvarar ungefär hälften. Andra komponenter är satsningar på bland annat , och folkminnen och . vill även inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör kulturarvet. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv. avsätter också medel för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bland annat genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. 17.2 Kulturlotsar och Sverigecenter förslag: Kulturlotsar och Sverigecenter, 300 miljoner. För att stärka integrationen i samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet föreslår kulturlotsar och Sverigecenter, en landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet. Kulturlotsen är en funktion för samordning av kulturinsatser på både och nationell nivå. Sverigecentren är tänkta som en väg till deltagande i den svenska kulturen i landets särskilt utsatta områden. förslag: Bibliotekstjänsterna och den tryckta litteraturskatten digitaliseras, 100 miljoner. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort betydande framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och har visat på möjligheter för att utveckla biblioteken. För ökad nordisk likvärdighet och bättre samordning bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet. Flera olika åtgärder är nödvändiga, och därför anslås ca 100 miljoner för detta arbete. Den långsiktiga visionen för bostadspolitik är balans mellan utbud och efterfrågan. Storskalig invandring har drivit fram ett efterfrågeöverskott och bidragit till köbildning och stor obalans på bostadsmarknaden. Byggsektorns konkurrens, planering och finansiering av bostäder är ytterligare faktorer som påverkar situationen på bostadsmarknaden. Den långsiktiga visionen måste vara att otrygga bostadsområden steg för steg förbättras så att alla bostadsområden kan anses vara trygga, vilket inte är fallet . Det finns många aspekter på denna utveckling, inte minst socioekonomiska, men bostadspolitiken utgör en pusselbit. vill åstadkomma en social bostadspolitik som på riktigt gagnar unga personer, hemlösa och äldre som lever i olika former av ekonomisk utsatthet. påverkar bostadspolitiken alla grupper i samhället, och målet måste vara att åstadkomma en fungerande helhet. förslag: Tillför en miljard för högre bostadsbidrag och se över reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg. Låga hyror har länge präglat de subventionerade miljonprogrammens bostäder. Dessa har behov av omfattande renoveringar, vilket i slutändan kommer leda till hyreshöjningar. Nybyggnation av bostäder innebär en hög hyra på grund av produktionskostnaden. Därför ser vi ett behov av en översyn av reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg så att de bättre följer hyressättningen. 18.2 Ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper förslag: Sänk taket på fastighetsavgiften för småhus avseende pensionärer och utsatta grupper från nu gällande av inkomsten. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. Pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har en takbegränsning av hur mycket av sin inkomst man ska behöva betala i fastighetsavgift. ser positivt på denna begränsningsregel och vill ytterligare sänka nivån för hur mycket fastighetsavgiften maximalt ska kunna belasta utsatta grupper i samhället. 18.3 Klassificera studentbostäder som elevhem förslag: Slopa fastighetsavgiften på studentbostäder. På många av högskoleorter, inte minst i storstäderna, råder akut brist på studentbostäder. Det rör sig om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad. I längden utgör detta en betydande socioekonomisk problematik i och med att det gör det väsentligt svårare för ungdomar från mindre välbeställda familjer att studera. anser att studentbostäder ska kunna jämställas med elevhem och därmed omfattas av ett undantag i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Dessutom bör den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder avskaffas. 18.4 Skatt vid andrahandsuthyrning förslag: Utöka schablonavdraget för andrahandsuthyrning från till . När stor bostadsbrist råder tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser uppstå, vilka myndigheterna inte har insyn i. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra, vilket man kan stimulera genom att göra det skattemässigt mer attraktivt. I till exempel har man lyckats lösa en del av bostadsbristen genom att skattebefria andrahandsuthyrning. vill därför utöka gränsen för hur mycket det är tillåtet att hyra ut en del av bostad i andra hand skattebefriat. Förslaget kan därtill antas öka utbudet av tillgängliga lägenheter. är ett tillväxt- och välfärdsvänligt parti. Välstånd genereras genom arbete, vilket stimuleras genom ett dämpat skattetryck. har samhället stora gemensamma behov, vilket kräver finansiering. Debatten om skattenivåer i en inrikespolitisk, svensk kontext har ofta varit mer polariserad än de sakpolitiska skillnaderna. Även om högern och vänstern har olika ideologiska utgångspunkter är inte skillnaden i förd politik enorm. Partiets ideologiska profil handlar i första hand om vad pengarna ska användas till, nationens och medborgarnas bästa. Det är viktigt att upprätthålla skattebetalarnas respekt för den offentliga ekonomin, om skattemedel förslösas blir effekten den motsatta. står för en pragmatisk, avvägd skattepolitik som understryker solidaritet och nationell sammanhållning, som den som arbetar ska kunna känna en trygghet i att inte bli beskattad mer än vad som verkligen behövs. Regeringen lägger fram en budget som innehåller skattelättnader för höginkomsttagare medan skatterna höjs på vanlig konsumtion (drivmedel hemelektronik, plastpåsar). Detta får en direkt negativ effekt för vanliga konsumenter, som drabbas av nya pålagor utan att man tar del av några fördelar. 19.1 Ytterligare jobbskatteavdrag för både löntagare och pensionärer förslag: Inför ett nytt jobbskatteavdrag för såväl tjänste- som pensionsinkomster på motsvarande 10 miljarder. Skillnaden i beskattning av inkomst av tjänst och pension avskaffas helt. Se avsnitt 11.1. förslag: Återställ den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta från till tidigare . Boende i utlandet som är skattskyldiga i behöver ofta betala privat vårdförsäkring, beroende på vilket land de bor i, som de inte nyttjar svensk välfärd i någon större utsträckning. Därför är det rimligt att utlandsboende betalar i skatt på sina inkomster, vilket tidigare var fallet innan regeringen höjde skatten till . 19.3 Nej till slopad värnskatt förslag: Bibehåll värnskatten i nuvarande form med normal indexering av skiktgränserna. skattetryck är i princip för högt. målsättning är att löntagarna ska behålla så mycket som möjligt av sin lön, givet att samhällskontraktet kan säkras och välfärdsstaten upprätthållas. Denna ekvation blir dock svårare i efterdyningarna av den migrationspolitiska härdsmältan . Ekonomisk politik innebär prioriteringar, och prioriterar att i första hand sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare (se avsnitt 11.1). 19.4 Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag förslag: Ta bort den allmänna löneavgiften för de första två anställda i samtliga företag upp till en taknivå om per anställd och år. Se avsnitt 11.2. förslag: Inför ett avdrag i sjuklönekostnaderna som motsvarar de faktiska kostnaderna för ett småföretag med upp till nio anställda. För företag med fler anställda betalas enbart de sjuklönekostnader som överstiger schablonavdraget. Se avsnitt 11.3. förslag: Återställ momsen på restaurang- och cateringtjänster samt på burkar och flaskor till ordinarie momssats om . Ordinarie momssats i är , men flertalet varor och tjänster har nedsatta momssatser till antingen . Därtill är vissa varor och tjänster helt momsbefriade. Många momsnedsättningar verkar som ett riktat branschstöd, vilket är negativt ur perspektiven samhällsekonomisk effektivitet och rättvisa. Ett exempel är den nedsatta momsen på restaurang- och cateringtjänster, samt på hämtmat. De önskade effekterna har inte uppfyllts. Utvärderingar har gjort gällande att så lite som 1 000 nya jobb har skapats till en kostnad om . I denna budget återställer dessa båda momssatser och använder istället utrymmet åt att sänka skatten på arbetsinkomster för främst låg- och medelinkomsttagare. Tillika höjs momsen på flaskor och burkar till ordinarie . I ett längre perspektiv bör en större skatteväxling mellan moms och inkomster utredas, eftersom sysselsättningseffekten blir mer påtaglig av sänkta skatter på arbetsinkomster. En sådan utredning bör även ta sikte på fördelningspolitiska effekter av en skatteväxling. [60], [61], [62] förslag: Påbörja en utfasning av ränteavdragen 2021–2025. Ränteavdragen är problematiska då staten subventionerar lånande som man höjt beskattningen av sparande i två steg. bidrar ränteavdragen till att öka den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. Ränteavdragen behöver därför successivt avvecklas. För att inte skapa en finansiell kris och med respekt för att hushållen agerar utifrån de regelverk som sätts upp bör en utfasning ske oerhört långsamt. Tillika bör de medel som därmed frigörs gå till sänkta inkomstskatter så att hushållen kompenseras för de ökade utgifter som minskade ränteavdrag leder till. Sänkta inkomstskatter i växlingsförslaget träffar samtliga hushåll men främst de med låga inkomster och medelinkomster, vilka är mest känsliga för höjda räntekostnader på bolån. 19.8 Sänkt skatt på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar förslag: Justera tillbaka skatten på investeringssparkontot och kapitalförsäkringar till plus statslåneräntan, från nuvarande .