mot · H7023368 · 2019-10-03 00:00:00 — En långsiktigt hållbar migrationspolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en stram, human och långsiktigt hållbar migrationspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett volymmål för asylmottagandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i en permanent migrationslagstiftning i ska ingå tillfälliga uppehållstillstånd som grund, ett strikt regelverk för familjeåterförening och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska ställas krav på grundläggande kunskaper i det svenska språket samt krav på jobb och egen försörjning för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försörjningskravets närmare utformning, bl.a. vad gäller krav på varaktig försörjningsförmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en lagstiftning som gör det möjligt att i en krissituation avvisa asylsökande till ett annat säkert land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en fungerande gränskontroll då det är påkallat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande ska ha skyldigheter som tydligt anges i lag och att det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens möjlighet till återkallelse av uppehållstillstånd till följd av oriktiga uppgifter ska användas i större utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återkallelse av uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , polisen och Kriminalvården ska ges i uppdrag att påtagligt öka antalet verkställda utvisningsbeslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ska införa en förteckning över s.k. säkra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande från s.k. säkra länder ska bo på asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i asylprocessen i större utsträckning än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet förvarsplatser i ska bli fler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängda tidsfrister och ökad säkerhet vid förvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska ges i uppdrag att kraftigt öka antalet inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska ges effektivare verktyg för inre utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler återtagandeavtal med länder utanför EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att preskriptionstiden för avslagsbeslut i asylärenden ska förlängas från till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska skärpas i och EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna inte ska ha rätt att utge bistånd, utöver mycket kortvarig hjälp, till personer utan rätt att vistas i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till vissa välfärdsförmåner för människor som vistas i utan tillstånd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödboenden och schablonersättningar vid mottagande av ensamkommande barn och ungdomar ska användas i ökad utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Statskontoret ska ges i uppdrag att snabbutreda om takpriset för boenden bör sänkas och om avtalstiderna för dessa boenden bör förändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva boenden i egen regi i större utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en möjlighet att förkorta processen för prövning av verkställighetshinder ska ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett tak om maximalt för offentligt biträde i asylärenden i första instans ska införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till efterlevandestöd för barn och ungdomar i hvb- och familjehem samt stödboenden ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning på grund av brott, även i fall då återfallsrisk inte föreligger, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den dömdes anknytning till ska väga mindre tungt när utvisningsfrågan prövas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utökade förutsättningar för utvisning på grund av brott för EU-medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åklagare alltid ska yrka på utvisning till följd av brott då förutsättningarna för detta i lagstiftningen är uppfyllda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiden för återreseförbud på grund av brott ska förlängas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen vid olovlig vistelse efter återreseförbud på grund av brott ska skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett skärpt regelverk och tillämpning då utvisning på grund av brott inte kan genomföras i direkt anslutning till fängelsestraffets längd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ställa krav på att alla EU:s medlemsstater deltar i och utökar sitt deltagande i FN:s kvotflyktingsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande för att dagens EU-gemensamma asylsystem ersätts med ett nytt EU-gemensamt asylsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strama upp reglerna för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen, och detta tillkännager för regeringen. har tagit och tar ett stort ansvar för människor som flytt från sina hemländer. Vi har varit det EU-land, eller hört till den grupp av EU-länder, som haft högst mottagande av asylsökande ställt mot folkmängd. har tagit emot 300 000 asylsökande. väntas ytterligare 21 000 asylsökande hit . Även anhöriginvandringen väntas öka mot bakgrund av regeringens införda lättnader i samband med förlängningen av den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd. får inte än en gång tappa kontrollen över flyktingmottagandet. Inte minst eftersom vi har en viktig uppgift i att integrera de flera hundra tusen människor som redan har kommit till vårt land det . Den uppgiften blir bara möjlig att lösa med en stram migrationspolitik . integrationsproblem måste alltså vara ett viktigt ingångsvärde för en ny migrationspolitik. Migration och integration hör helt enkelt ihop. ska ha en positiv inställning till öppenhet mot omvärlden och bidra till att människor med skyddsbehov får skydd. Ett öppet samhälle ger människor möjlighet att forma sina liv, men lämnar dem inte att fastna i bidragsberoende och utanförskap. Migrationspolitiken måste utformas med hänsyn till det stora flyktingmottagande som vi har haft och de omfattande integrationsproblem som vi har. Integrationen påverkas av hur många som kommer till . Det måste därför vara slut på tvära kast i migrationspolitiken. För tillfället har svenska myndigheter flera olika lagstiftningar, i form av tillfälliga lösningar, att förhålla sig till. Migrationspolitiken måste i stället präglas av rättssäkerhet och förutsägbarhet, både för de människor som söker skydd här och för de myndigheter som tillämpar lagstiftningen. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska arbeta fram en ny permanent migrationslagstiftning. Utredningens direktiv är dock mycket snäva och pekar i en riktning som inte vore bra för . ingång i utredningen är att lagstiftningen ska vara stram, human och långsiktigt hållbar. Vårt flyktingmottagande ska inte avvika från våra nordiska grannländers, och det måste anpassas utifrån vår förmåga att klara integrationen. Vi måste även se till att den reglerade invandringen upprätthålls. Den som har nekats uppehållstillstånd i ett slutligt beslut i en rättssäker process ska återvända till sitt hemland. Här behövs en större tydlighet i lagstiftningen och tillämpning av lagstiftning. Vi riskerar annars omfattande skuggsamhällen i med social utsatthet, svartarbete och brott. Samarbetet i migrationspolitiken i ska förstärkas. I EU ska vi driva på för en gemensam asylpolitik, som övergår till ett kvotbaserat mottagande med prövning utanför EU:s yttre gräns. En stram, human och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste ta ansvar för en stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik, där nivåerna på asylmottagandet anpassas till vår förmåga att klara integrationen. vill därför se en ny permanent migrationslagstiftning i . Det måste vara slut på tvära kast i migrationspolitiken, där tillfälliga lagstiftningar staplas på varandra. integrationsproblem förutsätter en mycket stram migrationspolitik i . Det ska i sammanhanget konstateras att har haft en hög asylinvandring och att vi fortsatt ligger högt i ett EU-perspektiv och i ett nordiskt perspektiv vad gäller mottagande av asylsökande. anser att bör införa ett volymmål för asylmottagandet, som innebär ett betydligt lägre mottagande än . asylmottagande ska inte överstiga nivåerna i , och . I fråga om asylsökande innebär det 5 000 till 8 000 asylsökande . Det motsvarar mottagandet i , och 2018 med hänsyn tagen till folkmängd. tog emot 21 500 asylsökande. Volymmålet är avsett att fungera som ett kraftfullt styrmedel som är vägledande för den svenska invandringspolitiken. Om målet inte ser ut att uppnås krävs skärpande åtgärder i syfte att nå målet och därmed åstadkomma hållbara nivåer. I en permanent lagstiftning ska ingå tillfälliga uppehållstillstånd som grund, ett strikt regelverk för familjeåterförening och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring. System med tillfälliga uppehållstillstånd finns i bl.a. , , , , och . Att kunna behärska svenska språket är en nyckel till samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. Därför ska grundläggande kunskaper i det svenska språket vara ett krav för permanent uppehållstillstånd i en ny migrationslagstiftning. Jobbar man och försörjer sig själv ska det få positiva konsekvenser, även i ett migrationsperspektiv. Tillfälliga uppehållstillstånd ska därför kunna omvandlas till permanenta uppehållstillstånd vid jobb och egen försörjning. En sådan möjlighet finns i den tillfälliga asyllag som gäller. Vi vill dock införa ett nytt krav som i större utsträckning tar sikte på försörjningsförmågans varaktighet. Ett krav ska införas på jobb och egen försörjning innan ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas i en ny migrationslagstiftning. Det ska inte heller i fortsättningen vara möjligt att nå upp till kravet genom inkomst från en subventionerad anställning. Ingen ska utvisas från då skyddsskäl fortsatt föreligger. Om skyddsskäl kvarstår vid omprövning av det tillfälliga uppehållstillståndet ska det tillfälliga uppehållstillståndet förlängas om det inte finns grund för ett permanent uppehållstillstånd. Försörjningskrav vid anhöriginvandring måste skärpas. I det försörjningskrav som finns i den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd i ingår krav på försörjning för sig själv och familjen samt krav på tillräcklig bostad för sig och familjen. Vi vill skärpa försörjningskravet ytterligare. Jobb med stabil inkomst ska i stor utsträckning vara grunden för att försörjningskravet ska vara uppfyllt. Bidrag ska däremot inte kunna öppna vägen in i . Det ska till exempel inte gå att uppfylla försörjningskravet med arbetslöshetsersättning. För att garantera en varaktighet i försörjningsförmågan måste det även krävas att den som ska stå för försörjningen har haft en inkomst . Inte heller här ska det vara möjligt att möta kravet på försörjning genom inkomst från en subventionerad anställning. Den exakta nivån på vilken inkomst som ska krävas för att säkerställa försörjningsförmågan måste utredas. I och med att den tillfälliga lagen förlängdes lättade man på regelverket för anhöriginvandring till . Mer generösa regler för anhöriginvandring leder till fler asylsökande och fler anhöriga till , i ett läge där vi behöver en stramare asylinvandring. Men kan inte återgå till en mer generös migrationspolitik. De begränsningar som har gällt i den tillfälliga lagstiftningen till och med borde i förlängningen av den tillfälliga lagen ha fortsatt att gälla. EU bör ha en väl fungerande yttre gränskontroll. I andra hand bör en nordisk gränskontroll komma på plats på gränsen mellan och . I avsaknad av en väl fungerande gränskontroll vid EU:s yttre gräns och en nordisk gränskontroll måste ha en egen väl fungerande gränskontroll mot angränsande länder då det är påkallat. Möjlighet till direktavvisning i krissituationer I bör införas en lagstiftning som i en krissituation ger möjlighet till direktavvisning av asylsökande till ett annat säkert land om de asylsökande kommer via ett annat EU-land där de inte har registrerats som asylsökande. Lagstiftningen ska kunna aktualiseras genom ett regeringsbeslut. För att ett beslut om direktavvisning ska aktualiseras måste antalet asylsökande som söker sig till allvarligt påverka viktiga funktioner i samhället. Vid beslutet bör det tidigare asylmottagandet beaktas. Förslaget ligger i linje med () vars kärna är att människor på flykt ska få skydd och få sina fall prövade i ett säkert land. Direktavvisning till ett annat säkert land respekterar asylrätten så länge avvisningar sker till säkra länder, som eller . Undantag kan finnas om en person har nära familjemedlemmar i . I ett krisläge kan direktavvisning till ett annat säkert land även motiveras ur ett EU-rättsligt perspektiv. Motsvarande krislagstiftning finns i och . Ordning och reda i asylsystemet Frågor som rör identitet hänger samman med ett lands säkerhet, allmän ordning och asylsystemets trovärdighet. Dessa frågor är därför av stor vikt. Det är den som söker asyl i som ska göra sin identitet, sin ålder och sitt skyddsbehov sannolikt. Det är viktigt att denna princip upprätthålls. Identitetsfrågan ska vara central i asylprocessen och identiteten ska börja utredas noga direkt då en person anländer till . Där asylansökan görs ska det finnas kompetens att genomföra en första grundutredning. I det ligger att undersöka om inlämnade dokument är äkta. För att underlätta identitetsutredningar, och för att underlätta ett återvändande för det fall det blir aktuellt, bör och polisen samarbeta och dela information med varandra i större utsträckning än . Det ska finnas skyldigheter för den som söker asyl i som är tydligt angivna i lag. Det ska bl.a. handla om skyldighet att utan dröjsmål ansöka om asyl och lämna in identitetshandlingar. Det ska också handla om skyldighet att inkomma vid kallelser, meddela adressändring, medverka till att identiteten utreds, medverka till DNA-prov för att fastställa familjerelationer samt vid behov medverka i en medicinsk åldersbedömning. Om skyldigheterna inte följs ska det medföra konsekvenser. Det kan röra sig om exempelvis nedsättning av ersättning, visitation, beslag, husrannsakan eller förvar. Om den asylsökande inte medverkar till utredningen ska asylansökan ytterst kunna avslås. Det är av stor vikt att det finns ett väl fungerande system för medicinska åldersbedömningar i . Detta med avseende på den asylsökande som kommer på egen hand och anger en ålder under . Den som nekar att medverka i en medicinsk åldersbedömning då åldern är oklar ska behandlas som vuxen om det inte föreligger synnerliga skäl. Att systemet med åldersbedömningar fungerar väl är viktigt av flera skäl. Det handlar om att barn inte ska blandas med vuxna, om tilliten till systemet och om kostnader för mottagandet. Att inte hade ett fungerande system för medicinska åldersbedömningar kan delvis förklara varför av samtliga personer som anlände till EU på egen hand och uppgav en ålder under , valde att anlända till . bör ges ett särskilt uppdrag att prioritera och driva återkallelseärenden. I dagens lagstiftning finns möjlighet att återkalla uppehållstillstånd då oriktiga uppgifter ligger till grund för ett uppehållstillstånd. Denna möjlighet bör användas i större utsträckning. En utredning av bör alltid genomföras då man tar emot tips eller uppgifter som ger anledning att tro att oriktiga uppgifter kan ha förelegat. Om en person vistas i längre än krävs synnerliga skäl för att ett uppehållstillstånd ska kunna återkallas. Det innebär att även den som har lämnat oriktiga uppgifter och därigenom fått uppehållstillstånd i praktiken ges rätt att stanna i om de oriktiga uppgifterna inte upptäcks . Vi vill se en översyn av reglerna gällande återkallelse, och tidsfristen för när det ska krävas synnerliga skäl för att återkalla ett uppehållstillstånd måste förlängas. Den som har nekats uppehållstillstånd i ett slutligt beslut inom ramen för en rättssäker process ska återvända till sitt hemland. Det är grunden för en reglerad invandring. Det är ett stort antal människor som inte återvänder till sitt hemland självmant efter att ha nekats uppehållstillstånd i . statistik visar att antalet f.d. asylsökande som inte har rätt att vistas i landet, och som borde ha lämnat , –uppgick till omkring 140 000 personer. Av dessa var omkring 97 000 avslutade återvändandeärenden där personen självmant återvänt eller ärendet överlämnats till polisen och omkring 43 000 var asylsökande som avvikit under asylprocessen. Det är ohållbart. Risken för växande skuggsamhällen i är uppenbar. Till skuggsamhällen är kopplat social utsatthet, svartarbete och brottslighet. För att få fler att återvända självmant behövs en ökad tydlighet från hela samhället. Det behöver stå klart för var och en att om man inte återvänder självmant måste man återvända med polisens försorg. , polisens och Kriminalvårdens insatser på området måste intensifieras. Dessa myndigheter ska ges regeringens uppdrag att påtagligt öka antalet verkställda utvisningsbeslut. Hos måste det finnas en förteckning rörande så kallade säkra länder. Asylsökande från ett säkert land kan i normalfallet antas få avslag på asylansökan. En individuell prövning ska ske i varje enskilt fall, men en förteckning över så kallade säkra länder kan förenkla och snabba på hanteringen. Regeringen har aviserat en utredning där utredaren särskilt ska överväga behovet av ett sådant system. Det är angeläget att en sådan lista skyndsamt kommer på plats. Asylsökande från så kallade säkra länder ska inte få bosätta sig där de vill . De ska i stället bo på ett av asylboenden. Därmed underlättas kontakter med och det återvändande som med stor sannolikhet blir aktuellt i dessa fall. ska prioritera asylansökningar från personer från länder som kännetecknas av en förhållandevis hög andel avslag och som därför sannolikt kommer att få avslag. Beslut med kort handläggningstid i dessa ärenden är viktigt av flera skäl. Det finns ett värde att det tydligt står klart för den som överväger att söka asyl i att han eller hon snabbt måste lämna landet om asylskäl saknas. Pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i större utsträckning i syfte att säkerställa att den som har nekats uppehållstillstånd lämnar landet. Antalet förvarsplatser i måste bli fler. Brist på förvarsplatser ska inte få till följd att personer som borde tas i förvar inte tas i förvar, vilket nu förekommer. har drivit igenom en ökning av anslag som möjliggör fler förvarsplatser. Denna satsning måste noga följas upp, och vi måste även utvärdera framtida behov av ytterligare anslagsökningar för att säkerställa att har tillräckligt med förvarsplatser. Den ökning av antalet förvarsplatser som är planerad är otillräcklig. Förvar bör användas i större utsträckning. Regelverket för förvar ska utökas, så att beslut om förvar kan bli aktuellt i fler fall. Det kan handla om att till exempel förlänga de tidsfrister som finns. Att så många människor avviker efter att ha nekats uppehållstillstånd visar på brister i riskbedömningar. Dessa måste förbättras, vilket i sin tur kommer att leda till att förvar blir aktuellt i fler fall. Det är angeläget att samverkan mellan polisen och stärks och att befogenhetsfrågor inte får stå i vägen för ett fungerande återvändandearbete. Säkerheten på förvar måste förstärkas. Det sker återkommande rymningar från förvaren. Personal vittnar om hur droger och vassa föremål enkelt kan smugglas in. Vi vill ge fler och bättre verktyg för att kunna säkerställa säkerheten på förvaren, bl.a. genom bättre möjligheter till kroppsvisitation och till att söka igenom förvarstagnas rum. Vidare bör det vara tillåtet att begära id av besökande till förvaren. Så är inte fallet . Inre utlänningskontroll är ett viktigt verktyg för att hitta människor som vistas här utan tillstånd och som ska utvisas. Trots att problemet nu är större talar statistiken för att antalet genomförda inre utlänningskontroller är betydligt färre . vill ge polisen i uppdrag att kraftigt öka antalet inre utlänningskontroller. Inre utlänningskontroller måste dessutom vara en integrerad del av polisens verksamhet så att de görs regelmässigt. Vidare bör polisen förbättra utbildningen gällande inre utlänningskontroller. Polisen ska även ges effektivare verktyg vad gäller inre utlänningskontroll. Regeringens utredare har i betänkandet Klarlagd identitet presenterat flera förslag som står bakom. Regeringen bör gå vidare med förslagen i betänkandet i syfte att stärka möjligheterna att klargöra människors identitet. Vi menar att det, i linje med vad som föreslås i betänkandet Klarlagd identitet, ska vara möjligt för polisen att ta fingeravtryck och genomföra fingeravtryckssökning i samband med inre utlänningskontroller. Vidare anser att det ska vara möjligt för polisen att vid grundade skäl omhänderta till exempel mobiltelefoner i syfte att klargöra en persons identitet. Varje land är skyldigt att ta emot sina egna medborgare. Ett återtagandeavtal kan dock underlätta återvändandet i praktiken. Vi vill att fler återtagandeavtal kommer på plats. Det gäller återtagandeavtal som ingås såväl mellan EU och ett land utanför EU som mellan och ett land utanför EU. Det är av stor vikt att avtalen är utformade på ett bra sätt, att de följs upp och att de kommer till praktisk användning. kan den som har nekats uppehållstillstånd få en ny ansökan prövad . Detta kan bidra till att människor håller sig undan myndigheterna. Om det rör sig om ett beslut som innebär att ansökan ska prövas i ett annat EU-land är preskriptionstiden för det tidigare beslutet ännu kortare. vill begränsa möjligheten att få en ny asylansökan prövad både i och på EU-nivå. När det gäller preskriptionstiden i föreslår vi att den förlängs från fyra till .