mot · H6023050 · 2019-03-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen 2 Förslag till riksdagsbeslut 5 Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer 6 EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 9 EU:s utrikes- och säkerhetspolitik 10 Reformera Europeiska investeringsbanken 11 Öppenhet och transparens 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta att verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för ett ökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel innebär ett förbud av export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU inför ett vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska och miljöfarliga EU-handelsavtal tecknas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU kräver att den utlovade folkomröstningen om självständighet hålls, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU säkerställer att handelsavtal och fiskeriavtal mellan och , i enlighet med beslut, ej innefattar territorium så länge som folk, via deras legitima representant , inte har gett sitt samtycke, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Europeiska investeringsbanken omvandlas till en klimatinvesteringsbank, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att endast sammanträder i , och detta tillkännager för regeringen. har aldrig varit så rikt och så ojämlikt. Ojämlikheten mellan de som har och de som inte har breder ut sig såväl inom länder som mellan länder i . EU:s svar på finanskrisen var ännu mer av den högerpolitik som hade skapat krisen. Bankerna räddades medan kostnaderna fick bäras av oss andra. Den växande ojämlikheten har skapat en grogrund för de nationalister och rasister som vill inskränka demokratin. Med högerns hjälp tar de makten i genom en retorik och en politik som sparkar nedåt. vill se ett nytt europeiskt samarbete som sätter människor och klimat före marknadsintressen. En verklig motkraft mot de nyliberala och rasistiska krafterna i kommer från vänster. Vi lever i en allvarlig tid, men det finns också mycket hopp. driver, tillsammans med andra vänsterpartier i , på för ett samarbete för social rättvisa och en kraftfull miljö- och klimatpolitik. vet att jämlika samhällen ger större frihet och mer möjligheter till alla människor. Samhällen som är jämlika är också bättre på att lösa större samhällsutmaningar som klimatförändringen, rasism eller en otillräcklig välfärd. Därför arbetar för att skapa ett för alla – inte bara för kapitalet och de rika. EU-kritik är en förutsättning för att förändra dagens EU. Denna motion ska inte ses som en uttömmande beskrivning av EU-politik. Här lyfter vi i stället några viktiga EU-frågor som berör verksamheten i utrikesutskott. Det brittiska folkets beslut att lämna EU belyser flera brister inom unionen och hur den är konstruerad. respekterar folkomröstningens resultat och vi uppmanar alla andra att också göra det. Resultatet speglar EU:s djupa kris. Över hela unionen har befolkningar upplevt hur EU-eliten har prioriterat euron och bankerna före vanliga människors livsvillkor. I några länder har priset för denna politik varit katastrofalt högt. EU-eliten har skjutit ifrån sig all kritik. I stället har deras svar varit ännu mer centraliserad makt till EU, mindre nationell självbestämmanderätt och en stramare finanspolitik. Mot den bakgrunden är det bara naturligt att allt fler får nog av EU-politiken. vill se mer, inte mindre, internationellt samarbete och en rättvisare politik. Vi vill se bättre villkor för löntagarna, kamp mot klimatkrisen och en anständig behandling av dem som tvingas fly från krig och förtryck. Men det måste ske med demokratiskt stöd, inte över huvudet på befolkningarna. har flera europeiska länder valt att stå utanför EU, bland dem , och . Deras handel och ekonomiska samarbete med EU sker ofta på EU:s villkor. är en av världens största ekonomier och landets utträde ur EU innebär en möjlighet att skapa ett mer jämställt samarbete mellan länder, exempelvis genom ett reformerat . Brexit skulle ha kunnat bli en möjlighet att skapa ett mer jämlikt, demokratiskt och rättvist samarbete i hela . Den brittiska regeringens, och parlamentets, oförmåga att hantera beslutet i folkomröstningen samt EU-ledarnas försvar av EU i sin nuvarande form och ambitioner att straffa britterna för att de vill lämna snarare än att respektera folkets beslut riskerar att få svåra konsekvenser för . 5 Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer För är demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt lägger vi på sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändig för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. Respekten för rättsstatens principer är central för varje demokratiskt samhälle och för respekten för de mänskliga rättigheterna. tillbaka har regimer på flera håll i världen börjat begränsa det demokratiska utrymmet, och särskilt civilsamhällets utrymme. Både genom att inskränka möjligheterna att finansiera sin verksamhet, men också genom hot, våld och begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. antog över 60 länder snarlika varianter av lagar som på olika sätt försvårar eller förhindrar organisationers möjligheter att ta emot internationellt stöd. Omfattningen är mycket oroväckande, men också att stater verkar inspireras av varandra och ibland även samarbeta i försöken att tysta obekväma röster. är på inget sätt undantaget i den oroväckande utvecklingen med demokratins krympande utrymme. En tydlig slutsats från de organisationer som granskar det krympande demokratiska utrymmet är att utvecklingen på flera områden är värst i just , dock från en bättre utgångsnivå. menar att måste arbeta aktivt inom , inte minst i EU och , för att vända denna negativa och oroväckande utveckling. Under tid vid makten har haft en oroande utveckling med begränsningar av friheten för medier, universitet och civilsamhället. En lag som antogs hindrar organisationer från att ta emot bidrag från utlandet. är ytterligare ett exempel. Lagändringar som begränsar demonstrationsrätten har presenterats, och rapporterar om hur polis trakasserar demonstranter och försöker hindra människor från att delta i protester. och pekas ofta, och med rätta, ut som de EU-stater som har mest oroväckande utveckling, men de är inte ensamma. antog 2014 en lag som reglerar organisationers möjligheter att driva kampanjer i samband med val. Lagens syfte sägs vara att hindra företag och lobbyister från att påverka valresultatet, men även människorätts- och välgörenhetsorganisationer har tystats. I har demonstrationsrätten begränsats genom införandet av straff mot organisationer och genom utökat polisvåld. upphävde det långa undantagstillståndet , men först efter att ha inkluderat flera av delarna i undantagstillståndet i ny lagstiftning. politik för att möta utveckling med det krympande demokratiska utrymmet utvecklas i motionen Demokratins krympande utrymme (2018/19:723). 6 EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 pågår förhandlingar om EU:s budget. Det liggande förslaget innebär en kraftig utökning av budgeten. Detta motsätter sig . Vi välkomnar därför att regeringen i drivit på för en minskning av unionens budget. vill minska EU:s budget och återföra EU:s ineffektiva och orättvisa jordbrukspolitik till nationell nivå så att kan satsa på och utveckla sin landsbygd och sitt jordbruk. Det säkerställer höga ambitioner för gott djurskydd och låg antibiotikaanvändning samt att vi kan nå våra klimatmål. vill att våra skattepengar ska gå till ökad jämlikhet, inom och mellan länder, och till att lösa miljö- och klimatutmaningarna, inte till ökad militarisering, till att rädda spekulationsglada banker eller till en inhuman asylpolitik med gränspoliser och läger för asylsökande i EU:s grannländer. Om medlemsländerna får ett ökat ansvar för finansiering och genomförande inom ramen för EU:s budget kan de själva effektivisera, minska EU-byråkratin och se till att stöden blir mer effektiva. Regeringen ska fortsatt verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Attackerna på välfärden och arbetsrätten i många EU-länder utgör ett allvarligt hot mot jämställdheten. EU:s påtvingade åtstramningspolitik har slagit extra hårt mot kvinnor. Kvinnor drabbas hårdast när välfärden skärs ned och arbetsvillkoren försämras. driver kraven på ekonomisk rättvisa för kvinnor. Vi vill att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader mellan könen avseende inkomst, levnadsvillkor m.m. och förbättrar kvinnors villkor. Regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Beskrivningen av EU som ett fredsprojekt är missvisande. Att unionen tilldelades 2012 är ett av de värsta lågvattenmärkena i prisets historia. Det gör dock inte unionen oförmögen att spela en viktig roll som fredsskapare. Genom ett utökat samarbete kan stater föras närmare varandra, vilket kan minska risken för krig och konflikter. Den väg som EU har valt, med ett mycket djupare och smalare samarbete, kommer dock inte att leda dit. Den vägen leder i stället till en tydligare gräns mellan de som är innanför och de som står utanför unionen och till konstruktionen av fort . vill i stället se ett mycket bredare och tunnare Europasamarbete, som innefattar fler länder och inte lägger sig i medlemsländernas nationella politik i samma utsträckning som dagens EU. Ett sådant samarbete bör ta sin utgångspunkt i och tydligt främja jämlikhet och respekt för mänskliga rättigheter och demokratins och rättsstatens principer. Ett sådant samarbete är svårgenomförbart inom dagens EU. Under Erdoğans styre har utvecklingen i tagit tydliga steg i helt fel riktning. Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter ökat ytterligare. Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. Genom en konstitutionsändring har ännu mer makt samlats hos Erdoğan, och ett återinförande av dödsstraffet diskuteras. Sedan kuppen har över 110 000 människor blivit avskedade eller avstängda från sina jobb, och 40 000 har fängslats för misstänkta band till den USA-baserade predikanten , som anklagas för att ligga bakom kuppförsöket. Det är uppenbart att Erdoğan använt kuppförsöket som ursäkt för en alltmer repressiv politik mot sina meningsmotståndare, inte minst de krafter som förespråkar fred och en lösning på den väpnade konflikten med PKK. Flera regimkritiska och oppositionella medier har stängts ned med hjälp av lagar stiftade med stöd av undantagstillståndet. Totalt handlar det om minst 160 mediekällor, varav majoriteten är kurdiska. Bland dem finns Azadiya Welat, den enda kurdiska dagstidningen i , , den första och enda nyhetsredaktionen i världen som består av enbart kvinnor, och Zarok TV, den enda kurdiska barnkanalen. Borgmästarna i minst 35 städer har avsatts och i vissa fall gripits. Det handlar framför allt om städer i östra och borgmästare som tillhör eller dess systerparti . Sedan kuppförsöket har fler än 6 000 av HDP:s medlemmar anhållits, och 2 000 av dem har fängslats. har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftigare. EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan skulle säga upp det skamliga avtal som hindrar flyktingar från att ta sig från till . Det är hög tid för EU att säga upp avtalet och tydligt agera mot förtrycket av oppositionella och inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i . stöder och solidariserar med de progressiva krafterna i , bl.a. . De är tydliga med att en upprätthållen men tuff dialog med och fortsatta förhandlingar är det mest effektiva sättet att påverka landet och hindra det från att ta ytterligare steg i fel riktning. Att avsluta förhandlingarna är att bryta möjligheterna för påverkan och påtryckningar. När röstade om att avbryta förhandlingarna röstade därför för att förhandlingarna med skulle frysas, i stället för att avslutas eller den hårdare skrivning om att formellt avbrytas som gick igenom. som högern inom röstade för att suspendera förhandlingarna står de bakom EU:s flyktingavtal med som bidrar till människorättskränkningar och har hindrat EU från att kritisera övergrepp mot den egna befolkningen och inskränkningarna av grundläggande rättigheter. Högern inom EU har alltid motsatt sig att närmar sig EU av rent rasistiska skäl. Av samma skäl har de ingen invändning mot att fungerar som EU:s gränsvakt. Regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. utgör ett säkerhetspolitiskt hot. Först och främst mot alla människor i som motsätter sig styret i Kreml eller som inte passar i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer – , , och länderna i . präglas den europeiska säkerhetspolitiska debatten av en överdriven rädsla för militära angrepp från . Av dessa anledningar bör det mellanfolkliga samarbetet mellan och utökas; vi behöver en motvikt till aggression och upprustning. har motionerat om att bör spela en aktivare roll i syfte att skapa ett ökat samarbete runt och att bör få ett särskilt uppdrag att arbeta för att främja en säkerhetsgemenskap och en demokratisk utveckling i . Vi har även påpekat behovet av att sanktionerna mot med anledning av annekteringen av kompletteras med ett ökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i och . Regeringen bör inom EU verka för ett ökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 9 EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är motståndare till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Kravet på konsensus leder till att EU ofta hindras från att ta progressiva positioner i viktiga frågor, t.ex. att försvara aborträtten och stärka satsningar på SRHR. Det leder också ofta till att EU agerar långsamt och vagt, med urvattnade skrivningar. Det betyder inte att vi vill gå mot en ordning där majoritetsbeslut gäller. Med en sådan ordning skulle risken för att utrikespolitiken kapas av de reaktionära och rasistiska krafterna i öka. vill i stället att utrikespolitiken återgår till att bli en helt nationell kompetens. Vi värnar den svenska alliansfriheten. Vi är helt emot militariseringen av EU. Inga EU-pengar ska gå till upprustning. Utrikespolitiken måste också bli mer konsekvent. behandlas lika fall olika beroende på vilka länder det handlar om. Ekonomiska och politiska relationer har större betydelse än respekten för mänskliga rättigheter och folkrätten. De tydligaste exemplen utgörs av EU:s relationer med och . som sanktioner, med rätta, införts mot efter annekteringen av har både och kunnat fortsätta sina ockupationer utan sanktioner, och i stället har de belönats med fördelaktiga handelsavtal. Regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara ett sådant land. För att nå dit krävs att slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi måste också agera i samma anda inom EU. har i ett flertal motioner klargjort vår position om den svenska vapenexporten och behovet av ett förbud mot export av vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater. vill vi avveckla den svenska vapenexporten helt. politik om vapenexport utvecklas i motionen med anledning av proposition 2017/18:23 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (2017/18:3920). Även på EU-nivå måste vi sträva mot ett regelverk som förbjuder export av krigsmateriel till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater. Regeringen bör verka för att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel innebär ett förbud av export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. inledde en militärallians under ledning av flyganfall mot houthirebellerna i , vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . Kriget i har skapat världens värsta humanitära katastrof. Över 22 miljoner människor behöver humanitärt stöd, och fler än 3 miljoner befinner sig på flykt i landet. 85 000 barn tros ha dött av svält. är en av världens största vapenköpare, i särklass störst i regionen. kom av de vapen importerade från just EU, enligt fredsforskningsinstitutet . Den koalition som strider mot houthirebellerna i består förutom av även av , , , , , , och . Koalitionen får också stöd av bl.a. , , , och . har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den Saudiledda koalition som krigar i . menar att exporten av vapen till exempelvis strider mot EU:s egna regler. Parlamentets beslut innebär att EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor, , har fått i uppdrag att ta fram ett förslag på vapenembargo. Beslutet är också en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . delar kravet i resolutionen och menar att regeringen bör stötta och agera i enlighet med rekommendation. ska verka för att EU inför ett vapenembargo mot de stater som ingår i den Saudiledda koalitionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Företag ska aldrig ställas över demokratin. Därför vill stoppa den förskjutning av makt från folket till storföretag som många av dagens internationella handelsavtal i praktiken innebär. Det är helt orimligt att viktiga politiska beslut som påverkar vårt klimat, vår ekonomi och vår välfärd avhandlas utan demokratisk insyn och därefter inte kan påverkas. vill ha rättvisa handelsavtal där företag aldrig kan stämma stater för demokratiskt fattade politiska beslut. Regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska och miljöfarliga EU-handelsavtal tecknas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill att EU för en feministisk handelspolitik som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader avseende inkomst, levnadsvillkor m.m. mellan könen världen över och förbättrar kvinnors villkor. Regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många fattiga länders största handelspartner. Trots att är världens fjärde största biståndsgivare och kanaliserar av den nationella biståndsbudgeten genom EU lyser unionen med sin frånvaro i den svenska biståndsdebatten. satte FN målet att av givarländernas BNI ska gå till bistånd. EU:s målsättning att nå 0,7-procentsmålet till 2015 har reviderats till ett kollektivt åtagande om att nå för Agenda 2030. Dock med förbehållet att de äldre medlemsstaterna får ta hänsyn till budgetära omständigheter och att de nyare endast måste sträva mot målet av BNI. EU ska dessutom till 2025 uppnå målet om att 0,15–0,av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna samt uppnå målet om till 2030. Concord är en plattform för europeiska biståndsorganisationer. De beskriver utvecklingen inom EU:s bistånd i den årliga . rapport visar att EU:s bistånd missar målen eftersom det styrs av egenintressen i stället för mottagarländernas intressen. Det är framför allt säkerhets- och migrationspolitiska intressen som prioriteras framför stöd till de som lever i de mest fattigdomsdrabbade länderna. En femtedel av EU:s bistånd stannade 2017, enligt Concord. Detta resulterade i att unionens bistånd endast nådde av BNI, vilket är en minskning jämfört med året innan. Om EU inte ökar takten kommer man att missa sitt eget uppsatta mål med och uppnå det först . När det gäller de minst utvecklade länderna nådde EU endast halvvägs till 0,2-procentsmålet. EU:s oförmåga att nå upp till de uppsatta målen, skjuta dem och ändå se ut att missa dem med stor marginal är mycket oroväckande. I en värld där behoven av verkligt bistånd är mycket stora är detta agerande av världens rikaste världsdel ett svek. syn på EU:s utvecklingspolitik utvecklas i motionen En svensk utvecklingspolitik för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling (2018/19:757). ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter.