mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — arbetsmarknadspolitik vilar på en pragmatisk grund och vi låser inte fast oss i traditionella höger–vänsterpositioneringar. Dagens arbetsmarknad förändras i snabb takt. Löntagarnas trygghet behöver prioriteras, som vi behöver skapa förutsättningar för ett bra företagsklimat med extra fokus på småföretagarna. Dessa två inriktningar är på intet vis de motpoler som traditionell politik vill påvisa. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bör innehålla få men effektiva insatser som syftar till att arbetssökande ska erhålla reguljära anställningar. finns det en uppsjö av subventionerade anställningar, insatser och program. Dessa kostar miljardbelopp men de arbetssökande kommer likväl inte ut i ett icke skattesubventionerat arbete. I stället staplas åtgärderna, och kostnaderna, på varandra. Det finns ett antal problem som de kommande årens arbetsmarknadspolitik har att lösa. Det ena är att trots att vi befinner oss i en högkonjunktur så är arbetslösheten bland utrikes födda alarmerande hög jämfört med arbetslösheten bland inrikes födda. Detta trots att regeringen lägger miljarder på åtgärder som riktas till denna grupp. kommer därav att handla om att öka sysselsättningen på ett sätt som präglas av långsiktighet. Det måste bli ett slut på användandet av kortsiktiga lösningar som inte gagnar vare sig samhälle eller individ. får vi signaler om att arbetsgivarna har svårigheter att hitta och rekrytera rätt kompetens. Från politiskt håll måste vi verka för starka och internationellt konkurrenskraftiga företag och arbetsgivarnas signaler måste tas på allvar. Vi vill se fler incitament att utbilda sig inom bristyrken och en närmare koppling mellan utbildningsväsendet och arbetsmarknadens behov. Det är orimligt att tro att den grupp som är arbetssökande snabbt ska sadla om och möta arbetsgivarnas behov av kvalificerad arbetskraft. Här gäller det att vara realistisk. I gruppen arbetssökande som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är flertalet i behov av långa utbildningsinsatser. Arbetsgivarnas kompetensförsörjning måste i det här skedet lösas på något annat sätt och där har vi förslag som syftar till att förenkla arbetskraftsinvandring för kvalificerad arbetskraft. 11.1 i dess nuvarande form Arbetsförmedlingen har i sin nuvarande form ett brett och delvis spretigt uppdrag. Myndigheten ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft man ska prioritera dem som står långt ifrån arbetsmarknaden och bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt. Därutöver ska myndigheten säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring, anlita kompletterande aktörer och inhämta information om lediga arbeten. Arbetsförmedlingen har även ett samlat sektorsansvar för handikappfrågor inom arbetsmarknadspolitiken och ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar etablering på arbetsmarknaden. Inom ramen för EU-arbetet ska myndigheten för del fullgöra de uppgifter som den centrala arbetsmarknadsmyndigheten och de särskilda arbetsförmedlingarna har om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen. Därtill kommer de mål som förmedlas via regleringsbrevet. Det har riktats skarp kritik mot myndigheten från både arbetssökande och arbetsgivare. Det är uppfattning att Arbetsförmedlingen har misslyckats med matchningsuppdraget och myndigheten har också misslyckats med att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. vill se en annan inriktning på arbetsmarknadspolitiken. Vi vill avveckla de åtgärder, insatser och program som inte leder till reguljära anställningar. Vi vill avveckla de subventionerade anställningarna, med undantag för de subventionerade anställningar som riktar sig till gruppen arbetssökande som har en funktionsvariation som medför nedsatt arbetsförmåga. Vi ser också ett behov av att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form. Myndigheten handhar alltför många uppgifter, och kombinationen av förmedlingsverksamhet och myndighetsutövning är problematisk. Myndigheten behöver renodlas och matchningsverksamheten behöver öppnas upp för fler aktörer. Arbetsförmedlingen är en myndighet som finns i hela landet, och när vi står inför en avveckling så vill gå försiktigt fram. Arbetssökande ska inte hamna mellan stolarna. Därför vill vi se en snabbare nedtrappning i storstäderna än på landsbygden då det finns ett större utbud av redan etablerade privata aktörer i storstadsregionerna. Källa: Arbetsförmedlingen. vill utreda möjligheten att införa en form av lärlingsanställningar. Internationellt finns flera olika varianter av framgångsrika former för detta. Vi vill se över möjligheten att skapa en svensk modell, efter de förutsättningar som finns på den svenska arbetsmarknaden. Detta arbete bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Utgångspunkten för oss är att de som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna erhållas efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. Vår ståndpunkt är att deltagarnas ersättning i insatsen ska bestå av en procentsats av den av parterna överenskomna ingångslönen. Arbetsgivarna ska erhålla ett handledarstöd individen deltar i insatsen. 11.3 Lagen om anställningsskydd – utöka undantagen i turordningsreglerna Småföretagen är ryggraden i svenskt näringsliv. Det är inom småföretagen som de nya jobben skapas men det är också småföretagen som är mest konjunkturkänsliga. har flera förslag som syftar till att stärka småföretagens konkurrenskraft. Inom ramen för arbetsmarknadspolitiken vill vi utöka undantagen i turordningsreglerna och förespråkar fem undantag i stället för dagens två. Detta ska gälla för företag med upp till tio anställda. Syftet med förslaget är att företagen ska kunna behålla nyckelkompetens i tider där konjunkturen viker och de tvingas till uppsägningar. 11.4 Personer med funktionsvariation som medför nedsatt arbetsförmåga Delaktighet handlar om möjligheten för alla, oavsett funktionsvariation, att vara delaktiga i samhällets alla områden, t.ex. arbetsmarknaden, i skolan och offentliga miljöer. Det är viktigt att alla ska kunna delta på arbetsmarknaden utifrån sina förutsättningar. Lönebidrag och andra åtgärder, insatser och program som finns att tillgå för att detta ska vara möjligt ska således kvarstå och i vissa delar utökas. 11.5 och matchningen på arbetsmarknaden Det råder en allvarlig brist på arbetskraft inom praktiska yrkessektorer. Alltför många utbildar sig på teoretiska linjer, ibland med klent resultat, som alltför få går praktiska yrkesutbildningar. Därför behöver strömmen av studenter som lämnar gymnasiet och styras om så att fler går en praktisk yrkesutbildning. 11.6 Stimulera privata investeringar i småföretag politik gynnar både stora och små företag, men eftersom mycket tyder på att många arbeten kan skapas i mindre företag, krävs nytänkande vad gäller ägande. Ägande av företag ska inte vara förbehållet en elit; dessutom är privata tillgångar ett viktigt instrument för ekonomisk utveckling. En betydande del av svenskarnas förmögenhet är uppbunden i offentliga och privata fonder inom främst pensionssystemen. För företagandet i utgör detta ett hinder då det finns ett samband mellan storleken på de privata tillgångarna och omfattningen av egenföretagandet. Studier har visat på att av finansieringen vid företagsstarter och expansion av nya företag utgörs av eget kapital. vill därför genom informationsåtgärder och ekonomiska incitament stimulera till ökat ägande av svenska företag samt ökade investeringar i nystartade och befintliga mindre bolag. 11.7 Sänkta arbetsgivaravgifter för upp till tre anställda Den s.k. allmänna löneavgiften inom ramen för de sociala avgifterna på arbete har inget specifikt område i de offentliga trygghetssystem som den avser att finansiera, utan är en extra skattekostnad på arbete, vilken i synnerhet drabbar de små företagen. Den allmänna löneavgiften utgör cirka en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på (egenavgifterna ligger på ). Den allmänna löneavgiften har höjts successivt och ligger på (2019) för anställningar inom aktiebolag, handelsbolag och enskild firma – detta som sjukförsäkringsavgift, efterlevandepensionsavgift och arbetsskadeavgift inom både arbetsgivaravgifter och egenavgifter har sänkts. Den ”allmänna löneavgiften” uppfattas inte som en försäkringspremie utan av många företagare som en djupt orättvis straffskatt på lönearbete, eftersom den hämmar deras incitament och möjligheter att växa och nyanställa. vill gå i motsatt riktning och helt avskaffa den allmänna löneavgiften för de tre första anställda i samtliga företag upp till ett takbelopp om i lön per anställd. Det skulle motsvara en skattelättnad på för ett småföretag med tre anställda. Företag med en högre lönesumma än per anställd eller fler anställda än tre betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara besparingar för egenföretagare utan även kraftiga incitament att nyanställa. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. 11.8 Slopat sjuklöneansvar för småföretagare ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras. För att undvika tröskeleffekter föreslås att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader . Ett mikroföretag slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagare med totalt . Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från Företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. 11.9 Avskaffad särskild löneskatt för äldre I budgetpropositionen införde regeringen en särskild löneskatt för äldre som frivilligt eller av ekonomiskt tvång väljer att kvarstanna på arbetsmarknaden. Det var en gravt ogenomtänkt och kontraproduktiv reform. Samtliga långtidsprognoser pekar på att nuvarande pensionssystem inte är hållbart i bemärkelsen att löntagaren får den pension man förväntar sig, såvida individen inte förlänger sitt arbetsliv. Vad gäller den yngsta generationen som träder ut på arbetsmarknaden , alltså 90-talisterna, talar nuvarande trender för att pensionen kommer att uppgå till mindre än hälften av slutlönen. Eftersom den rödgröna regeringen slopade möjligheten att spara privat till pension är alla blivande pensionärer mer beroende av att det offentliga pensionssystemet också levererar – vilket det enligt samstämmiga prognoser inte kommer att göra. Enkelt uttryckt innebär det att vi behöver arbeta längre alternativt acceptera en betydligt lägre ekonomisk standard vid pension, givet att pensionssystemet ska vara autonomt i förhållande till statsbudgeten. En rimlig utgångspunkt är enligt mening att ge äldre positiva snarare än negativa incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden frivilligt. Att straffbeskatta äldre på arbetsmarknaden är ur denna kontext rent ut sagt vansinnigt. vill därför slopa den särskilda löneskatten på äldre. Det är viktigt att förstå att äldre (i detta fall definierat som 65+) inte är en homogen grupp. Många har haft påfrestande jobb och har svårt att fortsätta arbeta, vilket det offentliga måste respektera och förhålla sig till. Många är väldigt pigga och krya och vill gärna ha en fot kvar på arbetsmarknaden . Detta måste innebära en ökad flexibilitet och en ökad respekt för individen, snarare än ett isolerat fokus på själva pensionsåldern. förespråkar vissa utökade rättigheter för en senior medborgare som väljer att stanna kvar efter ordinarie pensionsålder. I likhet med att ge vårdnadshavare för små barn möjlighet att arbeta deltid ned till vill göra det möjligt även för äldre att arbeta deltid. I stället för att gå från heltid till ingenting kan man komma överens med arbetsgivaren om att arbeta , möjligen för att agera åt en yngre förmåga och därigenom kunna kombinera det bästa av två världar, inklusive en högre pension. budgeterar för substantiella skattelättnader på inkomst av tjänst liksom på inkomst av tidigare tjänst, dvs. I grunden avskaffas därmed själva begreppet inkomst av pension, och vi menar att skattesatsen ska vara densamma vare sig arbetet utförs eller genom att utforma ett jobbskatteavdrag för både inkomst av tjänst och pension. har ett förhållandevis högt skattetryck i ett internationellt perspektiv. Kännetecknande är också att dessa skatter tas ut redan från tämligen låga inkomstnivåer. satsar på att dels öka jobbskatteavdraget, dels inkludera samtliga beskattningsbara pensionsinkomster i det. Det innebär att det förhöjda grundavdraget för äldre slopas, eftersom det är mindre omfattande än jobbskatteavdraget. Fördelningsmässigt faller en sådan reform ut enligt följande, baserat på såväl inkomst- som åldersgrupper. Tabell 6 Fördelningseffekter per inkomstdecil, förändring i ekonomisk standard, 2019 Källa: 2018:1087. Som framgår av tabell 6 riktas fokus mot låg- och medelinkomsttagare. Detta bedöms öka drivkraften att arbeta som mest eftersom det blir mer lönande att ta exempelvis ett lägre betalt arbete eller ett deltidsarbete, vilket vi vet empiriskt ofta leder till ett riktigt heltidsarbete. Tabell 7 Fördelningseffekter per åldersgrupp, förändring i ekonomisk standard, 2019 Som framgår av tabell 7 så medför det förändrade jobbskatteavdraget de största inkomstförändringarna för individer . Därutöver sker en inkomstökning som är relativt större ju högre upp i ålder individen kommer. 11.11 ROT-avdrag för hemlarm vill utvidga dagens ROT-avdrag till att även gälla installation och abonnemang av hemlarm. Det allt osäkrare samhällsklimatet med ett högt antal inbrottsstölder medför att fler bör ges incitament och den ekonomiska möjligheten att installera och använda sig av ett hemlarm. Därför budgeterar vi för ett trygghets-ROT. värnar löntagarna, och som ett led i det så är vi angelägna om att skapa förutsättningar för en god arbetsmiljö. Dagens arbetsmarknad ser annorlunda ut och arbete utförs på ett helt annat sätt än för bara . De tekniska och digitala framstegen har lett till stora förändringar. Tillgängligheten har ökat och arbetssätten har förändrats. Gränsen mellan fritid och arbetstid har till viss del suddats ut. ser vi en helt ny typ av problematik i form av t.ex. våld mot blåljuspersonal. För att säkerställa en god arbetsmiljö krävs således helt andra åtgärder, då problematiken ser annorlunda ut. Vi ser också flera områden där ansvarsfördelningen mellan arbetsgivare och löntagare upplevs oklar rent juridiskt. Denna problematik är särskilt framträdande i de nya arbetsformer som utvecklats som en del av det moderna arbetslivet där egenanställning, inhyrning av personal och konsultarbete är vanligt. Vi vill se en strategisk och långsiktig inriktning på arbetsmiljöpolitiken. inrättades Myndigheten för arbetsmiljökunskap, som har till uppgift att ansvara för kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning samt utvärdering och analys i syfte att bidra till att kunskap om arbetsmiljö kommer till användning i praktiken. står bakom denna satsning och vi vill utöka resurstilldelningen till denna myndighet. Vi bevakar också utkomsten av regeringens arbetsmiljöstrategi 2016–2020 och de nya uppdrag som tar arbetet vidare. Mer behöver fortfarande göras för att alla som arbetar i ska få en bra arbetsmiljö, och detta arbete tar vi på största allvar. 11.12.1 Avskaffa delade turer Vi värnar löntagarnas rätt till en värdig balans mellan arbete och privatliv. Inom vården ser vi att anställda kan ha en arbetsdag som pågår mellan tidig morgon och sen kväll, med en lång obetald rast i mitten. Den anställde får i praktiken två pass på en arbetsdag. Vi måste se till att de som är anställda inom vård och omsorg har en dräglig livssituation. Vidare måste vi arbeta för att arbetet inom vård och omsorg ska anses attraktivt inte minst när det kommer till den framtida kompetensförsörjningen. Utifrån detta vill vi avskaffa de delade turerna och ge anställda möjlighet till balans mellan privatliv och arbete. 12 Bostad och infrastruktur 12.1.1 Framförhållning i bostadspolitiken Ett hem är grunden för ett tryggt liv, och i förlängningen är en fungerande bostadspolitik en förutsättning för ett välmående samhälle. Det ska finnas ett boende för alla, oavsett ekonomi. lägger stor vikt vid att barn får en stabil uppväxt, unga ges goda förutsättningar att både bo och studera och att anpassade och trygga boendeformer tillhandahålls våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta ny bostad. Antalet otrygga och utsatta områden i ökar, bostadsområdena blir alltmer trångbodda och segregationen breder ut sig. har det saknats framförhållning i bostadspolitiken, vilket har lett till en allvarlig bostadsbrist och trångboddhet. Detta har främst drabbat nybildade familjer, studenter och unga som söker sin första bostad. har det blivit svårare att finansiera sitt boende på grund av nyproduktionens höga hyror och marknadens prisutveckling. Den exceptionellt höga migrationen till är uppenbart en av de tyngsta orsakerna till bostadsbristen. Med migrationspolitik skulle färre människor söka sig till och förutsättningarna att bygga nya bostäder i proportion till behovet skulle därmed kraftigt förbättras. En ansvarsfull migrationspolitik är den viktigaste men långt ifrån den enda åtgärden som föreslår för att komma till rätta med bostadsbristen. ser ett behov av långsiktig planering för tillgång på bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och samspel med infrastrukturen. Vidare behövs breda åtgärder för att aktivera flyttkedjan. Här är en trygg boendemiljö, gemenskap och kultur viktiga delar där den estetiska utformningen av bostäderna binder samman dessa och skapar en hållbar helhet. Boendemiljön är viktig för att skapa trivsel och hemkänsla för invånarna. Vår omgivning påverkar oss mycket, vilket ska vara en prioriterad aspekt vid bostadsbyggande och områdesplanering. Att bygga vackert är en viktig inriktning i vår bostadspolitik och där vi även ska se till att bevara rika byggnadstradition. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet kan vara att införa en s.k. kulturell planering. Det är i korthet en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på den unika platsens förutsättningar och historia och den omgivande bebyggelsestrukturen. 12.1.3 Integration på bostadsområdet Med en ökad tillgång på bostäder och lägre kostnader i både inköp och hyra ges fler möjlighet till eget boende, ansvar, minskad trångboddhet och delaktighet i samhället. Kombinerat med en stram migrationspolitik medförande en avstannad asylinvandring och anhöriginvandring till asylsökande, samt en successivt ökande återvandring, kommer detta att åter skapa balans på bostadsmarknaden. Integrationen försvåras av EBO-lagen, en lag som ger asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet som deras asylansökan prövas. har tagit emot fler migranter än vad samhället har klarat av. Bostadsområden har blivit alltmer överbefolkade och därmed segregerade, vilket lett till att utanförskapet har förstärkts och trångboddheten blivit allt värre. EBO-lagen har gjort att vissa kommuner fått svårt att upprätthålla det allmänna kommunala ansvaret då fler bor i lägenheterna och bostadsområdena än vad de är avsedda för. Detta försvårar för många kommuner att anpassa samhällsservicen efter befolkningen, vilket går ut över kvaliteten inom skola och vård. Trångboddheten ökar slitaget på lägenheter, leder till ökat fusk med bostadsbidrag, svarthandel med andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt eller försäljning av hyreskontrakt och har skapat inlåsningseffekter. Ett första steg är att avskaffa EBO-lagen samt införa lägenhetsregister och möjliggöra för fastighetsägare att reglera antalet boende i en lägenhet. 12.1.4 Ökad trygghet i förorterna Polisen har pekat ut 61 utsatta områden i , där otryggheten är extra stor. Utformningen av miljonprogramsområdena, vilka är en betydande andel av de utsatta områdena, gör det svårt för polisen att närvara utan att utsätta sig för stora risker. Bostadsområdenas utformning vad gäller torg, skolor, parkeringar, gångbroar och annat är planerad på ett sätt som försvårar spaning och närvaro för polisen och där reträttvägar enkelt kan blockeras. Kontinuerlig polisnärvaro försvåras då polisingripanden ofta leder till våldsamma upplopp med bilbränder och stenkastning som följd. Här föreslår vi att en nationell handlingsplan tas fram som en kommuner att identifiera otrygga områden i alla landets tätorter och tillgodose deras behov av åtgärder för ökad trygghet. Trygghetsgivande belysning och utökad kameraövervakning är två exempel på åtgärder som kan ingå i handlingsplanen. lyfter även fram behovet av områdesplanering i berörda utsatta kommuner. 12.1.5 Regional bostadsplanering och investeringsbidrag för äldrebostäder För att stat, region och kommun ska kunna planera tillsammans för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik behövs en regional planering. Regionen kan i somliga fall bidra med kompetens som t.ex. mindre pendlingskommuner inte alltid själva kan uppbringa. En regional översiktsplanering ska fortfarande innebära att beslutanderätten ligger på nivå vad gäller byggande av bostäder. Vidare behövs en bostads- och infrastrukturberedning som långsiktigt kan skapa bättre förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Behov av ny- eller ombyggnation av äldrebostäder i särskilda boenden samt trygghetsboenden är växande. För att möta behovet för den kommande åldrande befolkningen tillför vi kommunerna ett investeringsbidrag. 12.1.6 Ökad konkurrens och finansiering av bostäder Behovet av ökad konkurrens är påtagligt, och en ökad anbudskonkurrens mellan byggbolagen skulle kunna minska byggkostnaderna. En utredning behövs för att öka konkurrensen mellan byggbolagen och för att se över förutsättningarna för byggbolag att finansiera större byggprojekt. En del av att öka utbudet av bostäder är att ge möjlighet till eget ägt boende. Finansieringen av bostäder kan ske på en rad olika sätt där staten behöver underlätta för bostadsköpen. För att långsiktigt skapa bättre förutsättningar för gemene man att äga sin bostad behövs en utredning om olika finansieringsalternativ. Det finns en rad olika förslag att titta närmare på såsom en översyn av bolånetaket för de mindre kapitalkrävande bostäderna, inriktningen på bankernas totala utlåning kan ges större fokus för att ge mer flexibilitet mot kravet på bolånetak, startlån till förstagångsköpare och avdragsgillt bostadssparande. Vidare vill vi underlätta för fler flyttkedjor inom bostadsbeståndet genom slopat tak och tidsgräns för användande av uppskovsbeloppet. För att stabilisera bostadsmarknaden har vi föreslagit en nedtrappning av ränteavdraget som vi kompenserar hushållen med skattesänkningar på arbetsinkomster. På de flesta av högskole- och universitetsorter råder brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot utbildningsväsendet och kompetensförsörjningen. Utöver storstadsregionernas kompetensbehov för tillväxtföretag behövs möjligheten att studera för dem som bor på mindre orter och där kompetensen behövs för att företag ska verka och därmed motverka utflyttning.