ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021640 · 2019-10-02 00:00:00 — Statligt ansvar för LSS ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett statligt övertagande av det totala ekonomiska ansvaret för LSS och tillkännager detta för regeringen. LSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) lämnar mycket att önska i synen på människors lika möjligheter till ett rikt liv. Efter översynen av lagen har ett flertal brister blivit tydliga. Bland annat att biståndsbedömningar och kostnader för LSS varierar stort mellan olika kommuner på ett anmärkningsvärt sätt. Detta är oacceptabelt i ett modernt och öppet samhälle där alla ska ha möjlighet att delta och bidra och där lagen har stor betydelse för personer med funktionsnedsättning. LSS är helt avgörande för ett flertal människors möjlighet till självständighet, livskvalitet och inflytande i samhället. Därför bör huvudmannaskapet för den del av LSS som är ett kommunalt ansvar ses över. Med ett statligt ekonomiskt ansvar och en peng som följer individen och beslutet kommer inte individen i kläm mellan olika bostadskommuner.
mot · H7021641 · 2019-10-02 00:00:00 — Undanta skarven från fågeldirektivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett nationellt undantag från fågeldirektivet när det gäller skarv och tillkännager detta för regeringen. Skarven finns upptagen som skyddsvärd i fågeldirektivet trots att dess utveckling nu bedöms stabil och ökande på nationell nivå. Mängden skarv samlad till en och samma plats, såsom hamninlopp i , ger skadliga effekter på såväl boendemiljö som tillgång på fisk för fiskerinäring och fritidsfiske. Att ge stöd till investeringar för att täcka skador åsamkade av djurets framfart löser inte grundproblematiken. Skarvens förändrade och kraftigt ökande population innebär svårigheter som samexistens med människor i tätbebyggt område. Dess framfart när den tar sig allt närmare mänsklig bebyggelse, i exempelvis , påverkar orternas möjlighet till utveckling och attraktivitet samt innebär svårigheter för företag med turism och fiskerinäring som huvudsaklig syssla till livskraftig utveckling. Då skarven uppnått sådan nationell status att den inte längre bör anses särskilt skyddsvärd bör verka för ett undantag från fågeldirektivet och därmed underlätta för landets länsstyrelser att fatta beslut grundade på aktuella förhållanden istället för felaktiga skyddsstatus i fågeldirektivet. Härtill bör skarvens negativa inverkan på allmänna intressen definieras och ligga till grund för skyddsjakt. Skarvens inverkan på fiskbeståndet där kustens ekologiska status tillsammans med förekomst av andra djur som kan vara till skada bör vägas samman för att inte riskera en sammantagen kritisk situation för fisken.
mot · H7021642 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta dold egendomsbevakning och tillkännager detta för regeringen. Skadegörelse såsom klotter och bilbränder har både ökat och präglat en del av tillvaron i vissa områden, på specifika platser och inom t.ex. SL:s kollektivtrafik. En utveckling som går åt helt fel håll i vår strävan efter ett tryggt gemensamt samhällsrum. I FAP:en () regleras hur och på vilket sätt exempelvis spaning sker. är det förbjudet att arbeta med dold egendomsbevakning t.ex. kring klotterspan vilket innebär försvårande och inskränkande av möjligheter för övriga samhället såsom bevakningsbolag och privatpersoner att effektivt bevaka egendom. måste dold egendomsbevakning ske uniformerat vilket minskar möjligheten att göra ett effektivt arbete. En parallell kan dras till möjligheten att arbeta civilt som butikskontrollant, vilket ger oerhört mycket större resultat än om detsamma skulle skett uniformerat. Varför då inte möjliggöra samma typ av effektivt arbete när det kommer till klotterspan och förhindrande av bilbränder och liknande brottslighet? Dold egendomsbevakning handlar främst om att man civilt klädd eller med utrustning som inte skyltas synligt har möjlighet att övervaka ett specifikt objekt och i händelse av brott förenklar ett gripande av rätt gärningsperson/er. Utifrån rådande omständigheter med en känsla av otrygghet och ett ökande antal brott bör vi tillåta effektiva åtgärder, såsom dold egendomsbevakning, för att stoppa den negativa trenden och bidra till en ökad känsla av trygghet och säkerhet.
mot · H7021643 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för brottsskadeersättning så att brottsofferperspektivet betonas och att utreda om den av domstol fastställda ersättningen kan betalas ut genom utan att brottsoffret själv måste agera, och detta tillkännager för regeringen. Brottsoffer tilldöms olika typer av ersättningar av tingsrätten. Det kan vara ersättning för personskada, sakskada eller sveda och värk. Den som har utsatts för någon typ av brott får yrka på vilken ersättning han/hon kräver och åklagaren är behjälplig med att framföra kravet till domstolen, som fastställer det belopp som bedöms skäligt. Därmed borde brottsoffret kunna räkna med att få det utdömda skadeståndet. Så enkelt är det emellertid inte utan det krävs att han/hon agerar själv. Tre instanser kan behöva kontaktas: , Kronofogden och försäkringsbolag. gör sin egen bedömning av ersättningens storlek och kommer ofta fram till ett lägre belopp än domstolen, Kronofogden kan hjälpa till att driva in beloppet från den dömde, som ofta varken kan eller vill betala. I värsta fall kan brottsoffret själv behöva kontakta den dömde för att kräva den del av ersättningen som inte betalar. Det är rimligt att tycka att ett brottsoffer borde vara garanterat att få den ersättning som domstolen fastställer utan att själv behöva agera. Det är inte mänskligt att den som blivit utsatt för brott eller något så drastiskt som är anhörig till någon som mist livet, själv ska behöva kontakta förövaren för att få ut den ersättning domstol fastställt. Här krävs en regeländring.
mot · H7021644 · 2019-10-02 00:00:00 — Avtjäna fängelsestraff i hemlandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottslingar som tilldöms fängelsestraff bör avtjäna straffet i sitt hemland och tillkännager detta för regeringen. Brottsligheten ökar i ett där vi ser att det råder stor brist på platser inom kriminalvården. En helt ohållbar utveckling. Uppskattningsvis saknas 1 000 platser på svenska häkten och anstalter. Det är en utveckling som beror på flera faktorer, bland annat att fler kriminella döms till skärpta straff för ett antal brott, något som i sig är positivt. Samhället måste agera skyndsamt för att få en förändring till stånd. Som komplement till att skapa fler platser bör vi förändra systemet så att kriminella avtjänar sitt straff i hemlandet. Detta innebär att brottslingar som inte är svenska medborgare men begår brott och döms för dessa i överförs till hemlandet för att avtjäna straffet där.
mot · H7021645 · 2019-10-02 00:00:00 — av förebilder och framgångsprojekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skapa en nationell samling av förebilder och framgångsprojekt för att förenkla möjligheten att utbyta funktionella lösningar och kompetenshöja kommuner/regioner och därmed stå bättre rustade inför framtida utmaningar och tillkännager detta för regeringen. är ett fantastiskt land med kommuner och regioner som står inför likvärdiga situationer att hantera och liknande frågeställningar att lösa. Genom att starta en nationell ”framgångsbank” där kommuner och regioner gemensamt samlar frågeställningar, lösningar och utvärderingar bidrar vi gemensamt till kunskapshöjning och att framgångsfaktorer och framgångsrika projekt lyfts, som kommuner och regioner ges en skjuts att sporras till förbättring. Att visa sin kunskap inom ett område stärker identiteten och att ha en smidig ”bank” av potentiella studiebesöksorder förenklar möjligheten att kompetenshöja den egna kommunen/regionen. Under ett nationellt paraply, lättillgängligt för kommuner och regioner, skapas enkelt en nationell bank att hämta inspiration, idéer och kunskap ifrån, till exempel Gnestamodellen där man effektivt via samverkan mellan civilsamhälle och kommun har minskat utanförskap och ensamhet och behov av insatser från sjukvård och kommun. Det leder till att man nu i har en ökad trygghetsgrad, ökad upplevd trivsel bland äldre och ökat välmående som man arbetar smartare med de gemensamma skattemedel som framgent ska räcka till mer för fler. Att bjuda andra kommuner och regioner på liknande exempel, planer, fallgropar och resultat gör att vi tillsammans skapar ett bättre rustat för förbättringar, utmaningar och problem framgent.
mot · H7021646 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av strandskyddet med anledning av de olika förutsättningar som gäller i vårt land och med syftet att möjliggöra nybyggnation även i strandnära lägen där så är möjligt och tillkännager detta för regeringen. är ett avlångt land med stora skillnader i förutsättningar för utveckling. Medan vissa delar av landet avfolkas brottas andra delar med bostadsbrist. Då är rikt på kustremsor och kustnära lägen och möjligheten att få bygga strandnära skulle innebära helt nya möjligheter för de som betecknas som avfolkningskommuner att attrahera med en helt annan typ av kvalitativt boende borde strandskyddet ses över och mildras för att möjliggöra en levande landsbygd. Där tanken var god i och med strandskyddets syfte att ge människor tillträde till strand och sjö ser vi istället hur skyddet breder ut sig över orimligt stora landområden och därmed lägger en död hand över dessa. I en föränderlig tid med flyttmönster som skapar andra flöden och landsdelar som avfolkas är det nu dags att se över strandskyddet och modernisera utifrån nu gällande förutsättningar liksom att se över hur strandskyddet kan ändras till att inte gälla mindre åar och små vattendrag som dras över samma regelverk och lägger stora landområden utan möjlig bebyggelse.
mot · H7021647 · 2019-10-02 00:00:00 — Validering – en väg till behörighet i bristyrken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att skapa valideringsutbildningar för att säkerställa kompetens inom bristyrken för framtida utmaningar och tillkännager detta för regeringen. ökar i invånarantal och den demografiska kurvan visar att vi är färre som ska ta hand om allt fler barn och äldre. ser vi stora grupper av bristyrken där utbildning och i vissa fall legitimation krävs för att få en tillsvidareanställning. har vi många som arbetar inom bristyrken, såsom undersköterskor, sjuksköterskor, lärare och förskollärare, som saknar just utbildning och/eller legitimation. En stor grupp människor som saknar anställningstrygghet men som antingen i arbetet tillgodogjort sig goda kunskaper eller som nyanlända där utbildningen från hemlandet inte rakt av går att översätta till den svenska motsvarigheten är en resurs som bör tas till vara. För att så snabbt och smidigt som möjligt ta vara på den kompetens som finns i verksamheterna och för att kompetenshöja svensk välfärd bör nationella valideringsutbildningar skapas. finns enskilda kommuners exempel på egenanordnade valideringar, vissa gånger tillsammans med grannkommunerna, för att på ett tidseffektivt sätt lösa bristen på behörig personal. Genom ett större grepp och gemensam valideringsplan för bristyrken tar vi problemet på allvar och fokuserar på kvalitativt tillvaratagande av kompetens som vi ökar antalet anställningsbara människor och höjer kvaliteten i svensk välfärd.
mot · H7021648 · 2019-10-02 00:00:00 — Fyra järnvägsspår mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en full finansiering av fyrspårig järnväg mellan och (Skavstaby) och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har, efter förslag, fattat beslut om en nationell plan för transportsystemet för perioden –2029. En av de satsningar som finns med i förslaget är en utbyggnad till fyrspårig järnväg mellan och (Skavstaby) med byggstart . Jag anser att och sedan regeringen har gjort rätt bedömning vad gäller satsningen fyra spår mellan och . I den plan som regeringen har fattat beslut om finns dock enbart finansiering om med fram , som objektets totalkostnad är . En tredjedel av hela befolkning bor i området –. Här skapas av bnp och hälften av skatteintäkterna. Befolkningen förväntas öka med cirka 1 miljon invånare . Den större delen av denna ökning förväntas ske i och län. och befinner sig dessutom vid pendlingstätaste tågsträcka. 40 000 människor pendlar mellan och . Mer än hälften av dessa resor sker på Ostkustbanan mellan orter som , och . mellan och är en av landets mest belastade järnvägar och behovet av ökad kapacitet är stort. Därför behöver den så kallade Ostkustbanan mellan och ha fyra spår i stället för dagens dubbelspår. För många av invånarna i regionen skulle detta innebära att resorna gick snabbare och tågens punktlighet skulle bli bättre. I en rapport, Fyra spår för , som på uppdrag av Region har tagit fram, skrivs det om en samhällsförlust om som inte fyrspåret byggs. Det handlar om försenade resor men också byggplaner som inte skulle kunna realiseras. Om spåren byggs förväntas däremot runt 50 000 bostäder kunna byggas. möjliggörs 100 000 bostäder mellan och , enligt . Dessutom uppskattas 100 000 nya jobb skapas tack vare en ökad befolkning och ekonomisk aktivitet. Fyra spår mellan och behöver bli verklighet. Det vore bra både för –och för resten av landet. Det är således positivt att regeringen har följt förslag till beslut vad gäller den nationella planen för transportsystemet och fyra spår mellan och . Det är dock inte tillfredsställande att beslut endast har fattats om drygt en tredjedel av finansieringen. Med tanke på ovanstående bör regeringen se över möjligheten till att satsningen på fyrspårig järnväg mellan och (Skavstaby), med byggstart , får erforderlig finansiering och realiseras.
mot · H7021649 · 2019-10-02 00:00:00 — Skyddslagstiftningen och Svensk Kärnbränslehantering AB:s transporter av kärnämne ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skyddslagen och möjligheten att utse Svensk Kärnbränslehanterings fartyg till skyddsobjekt och tillkännager detta för regeringen. Svensk Kärnbränslehantering AB:s, SKB, uppdrag är att ta hand om allt radioaktivt avfall från de svenska kärnkraftverken. Det ska göras på ett säkert sätt för både människor och miljö. Transport av det radioaktiva avfallet från kärnkraftverken till SKB:s anläggningar sker med fartyget . I Forsmark, i kommun, finns Slutförvaret för kortlivat radioaktivt avfall, SFR, och där planerar de att bygga kärnbränsleförvaret. I finns bland annat mellanlagret Clab och SKB:s forskningslaboratorier. De svenska kärnkraftverken och SKB:s kärntekniska anläggningar är skyddsobjekt. Även områdena runt anläggningarna, inklusive hamnarna, ingår i skyddsobjekten. Däremot är det med skyddslagens nuvarande utformning inte möjligt att utse fartyget till skyddsobjekt. Sabotage eller annat angrepp mot kan ytterst medföra radiologiska konsekvenser och störa elförsörjning. genomförde en internationell expertgrupp under ledning en granskning av det svenska systemet för fysiskt skydd av kärnämne och kärntekniska anläggningar. bedömde att lagstiftningen behöver stärkas för att skapa erforderliga förutsättningar för fysiskt skydd av kärnämnestransporter bland annat genom att skyddslagen utökas så att den omfattar fartyg avsedda för transport av kärnämne. SKB har ansökt hos i län om att få klassat som skyddsobjekt. avslog SKB:s begäran med hänvisning till att civila rörliga objekt inte kan klassas som skyddsobjekt enligt skyddslagens nuvarande lydelse. SKB överklagade beslutet till Förvaltningsrätten i . Domstolen konstaterade att inte haft förutsättningar att besluta att fartyget skulle vara ett skyddsobjekt och avslog överklagandet. På grund av fartygets speciella användningsområde finns en hotbild mot fartyget, dels avseende sabotage mot fartyget som sådant, dels gällande sabotage och stöld av kärnämne. Om klassas som skyddsobjekt skapas bättre förutsättningar för skyddet mot antagonistiska handlingar. Nuvarande ordning, där fartyget inte kan utses till skyddsobjekt, innebär att förutsättningarna för ett adekvat skydd är sämre för fartyget än för övriga delar av kedjan för hantering av kärnämne. skydd för totalförsvarsverksamhet har lämnat ett delbetänkande som heter Några frågor i skyddslagstiftningen (SOU 2018:26). Utredningens förslag på detta område sågs inte som tillfredsställande av SKB. Istället föreslogs att skyddslagen skulle ändras på sådant sätt att också kan utses till skyddsobjekt. Motsvarande motion väcktes av mig även under förra /19. har regeringen föreslagit att fartyg som används för transport av kärnämnen ska få klassas som skyddsobjekt, men beslut är inte fattat i . För att säkerställa att hela kedjan för hantering av kärnämne har samma förutsättningar för skydd mot angrepp bör skyddslagen ändras, så att det blir möjligt.
mot · H7021651 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för arbetskraftsinvandring bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Få frågor har varit så omdiskuterade som migration. Med ett ovanligt stort tryck på efter den stora flyktingvågen , debatten om integration, ensamkommande, människor som går under jorden efter utvisningsbesked och utvisning av människor som har fått jobb inom bristyrken går vågorna höga i frågan om vilka som ska få stanna i . har tagit ett stort ansvar men vår stora fråga kommer att vara hur vi på bästa sätt ska få en fungerande integration och så många som möjligt i arbete. I slutet uppgav av de tillfrågade företagen i barometer att de hade brist på arbetskraft. Den som kan skaffa sig en egen försörjning och sköter sig ska generellt sett få stanna. Hårt arbete måste löna sig och vi behöver inte minst kvalificerad arbetskraft. Vägledande avgöranden från Migrationsöverdomstolen har visserligen gjort att situationen förbättrats, men det finns fortfarande exempel på fall där den enskilde drabbats orimligt hårt till följd av rättstillämpningen på området. Ett tydligt exempel på att det inte fungerar är det uppmärksammade fallet med programmeraren från som fick avslag och var tvungen att lämna , trots att han hade egen försörjning och bidrog till det svenska samhället. Vi har även Uppsalafamiljen kamp för att få stanna i i relativt färskt minne och gläds över att de är kvar. Trots att kommit med återkommande kritik och tillkännagivanden om att regeringen måste se över lagstiftningen så har det enbart skett förändringar på marginalen. Därför är det viktigt att fortsätter att driva på i frågan om arbetskraftsinvandring. Små misstag av seriösa arbetsgivare ska inte behöva leda till utvisning av den som jobbar, försörjer sig och betalar skatt i . behöver en lång rad av kompetenser inte minst inom yrken där det råder och kommer att råda stor brist och det tar tid att utbilda människor. Därför bör regeringen se över reglerna för arbetskraftsinvandring och hur människor som kommit hit och arbetar, men som på grund av slarv eller små misstag riskerar avslag, lättare ska kunna stanna kvar i .
mot · H7021655 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett framtida medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. har haft fred i närområdet . Men den krigströtte , som då blivit vald till kronprins, inledde istället förhandlingar. slöts konventionen och stilleståndsfördraget i . Jag hoppas givetvis på avsaknad av krig i och mer. kan militära angreppshot aldrig uteslutas på (Försvarsberedningens säkerhetspolitiska rapport i en globaliserad värld). (Nato) är en militär allians som utgör ett system med kollektivt försvar, där medlemsstaterna ömsesidigt försvarar varandra mot yttre angrepp, och internationella insatser med fokus på militär krishantering. Totalt ingår 29 medlemsstater i Nato, varav 22 är medlemmar i unionen (EU). är inte en av dem. Istället är ett så kallat partnerland, vilket innebär att vi inte omfattas av den kollektiva försvarsprincipen i artikel fem. bygger säkerhet tillsammans med andra länder. Vi ska vara med och ta ansvar för säkerheten i genom att stödja andra EU-länder eller nordiska länder om de utsätts för katastrofer eller olika former av angrepp. Vi ska också ha förmåga att ta emot militär hjälp av andra länder om hotas. beslut om solidaritetsförklaringen är ett uttryck för detta. Om alla de nordiska länderna skulle tillhöra EU och Nato skulle det ytterligare underlätta vår samverkan. Nato är det enda försvarssamarbete som på allvar stärker säkerhet och säkerheten i som helhet. Ett medlemskap i skulle ge större möjligheter att ta ansvar för och påverka organisationen, som är central för vår egen och säkerhet. Särskilt med hänsyn till läget i de forna i östra och runt vore ett fullt medlemskap i det naturliga nästa steget i valda säkerhetspolitiska linje. Även Försvarsberedningen skriver om Natos förtjänster och vårt samarbete och samförståndsavtal med Nato, men förespråkar inte ett medlemskap i . bör ta fram en färdplan för Natomedlemskap.
mot · H7021656 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa inkomstbegränsning vid berättigandet av studiemedel och tillkännager detta för regeringen. Studenter uppmanas ofta att, i mån av möjligheter, arbeta vid sidan av studierna för att komplettera studier och/eller för att få arbetslivserfarenhet samt, naturligtvis, för att förbättra sin ekonomi. En annan kategori av studenter är yrkesarbetande som i ett senare skede i livet väljer att studera för att skola om sig eller för att komma vidare i karriären. Alla studenter har rätt till studiemedel för att finansiera sitt uppehälle . Förvärvsinkomster vid sidan av studierna är tillåtna upp till ett visst belopp under ett kalenderhalvår utan att studiemedlen minskas. Detta kallas fribelopp. Storleken på fribeloppet fastställs på årlig basis och är beroende på om studierna sker på hel- eller deltid respektive på studiernas längd mätt i veckor per kalenderhalvår. Fribeloppet har höjts i flera steg och vid studier på heltid med studiemedel under ett kalenderhalvår, så är fribeloppet . Höjningarna av fribeloppet har inneburit steg i rätt riktning till att uppmuntra de studenter som vill och kan arbeta vid sidan av studierna. Fribeloppet innebär dock fortfarande negativa marginaleffekter för de studenter som arbetar mer än vad studiemedelssystemet tillåter. Vid högre inkomst än fribeloppet utlöser överskridandet krav på hel eller delvis återbetalning av erhållna studiemedel vilket, efter inkomstskatt, ger mycket små kvarvarande nettobelopp från inkomster utöver fribeloppet. Studenter kan då i värsta fall välja att jobba svart eller att låta bli att jobba och därmed ställa sig utanför arbetsmarknaden trots att viljan och möjligheten att arbeta finns. Avsaknad av arbetslivserfarenhet är en viktig förklaring till arbetslösheten bland akademiker. Det finns därför goda ekonomiska skäl att uppmuntra studenter till arbete vid sidan av studierna. För yrkesarbetande som i ett senare skede i livet väljer att ta upp studier på nytt är det ofta även nödvändigt att arbeta parallellt för att klara familjeförsörjningen. För båda dessa grupper innebär därmed inkomstbegränsningen genom fribeloppet ett hinder för de som vill eller behöver arbeta. Ett argument som används för fribeloppet är att inkomstbegränsningen stimulerar de studerande till att snabbt avsluta sina studier vilket leder till ökad effektivitet i utbildningssystemet. I själva verket är studiemedelssystemet redan utformat på ett sådant sätt att ett borttagande av inkomstbegränsningen inte bör få negativa effekter på studenternas studietakt i och med att beviljandet av studiemedel förutsätter att studenten uppnår målsatta studieresultat. Studiemedelssystemet har därmed andra, mer kraftfulla, instrument för att stimulera till en hög studietakt. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över ett avskaffande av inkomstbegränsningen för att vara berättigad till studiemedel.