ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702157 · 2019-09-24 00:00:00 — Jämställd ekonomi – gender budgeting ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolor och universitet bör erbjuda jämställda studiemiljöer som profilering och konkurrensfördel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att entreprenöriellt skapande och utveckling bör ges en framträdande roll inom vård- och lärarutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den finansiella sektorn bör utveckla policyer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla incitament bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten och tillkännager detta för regeringen. verkar för ett jämlikt och jämställt samhälle, fritt från diskriminering. Alla människors lika värde och rättigheter får endast inskränkas av andra människors fri- och rättigheter. Ingen har rätt att hindra någon från att nå sin fulla potential, göra sin röst hörd och sätta avtryck i yrkeslivet, vetenskapen, affärslivet, konsten, politiken och vardagslivet. För att detta skall bli verklighet behöver maktstrukturer brytas upp. Framförallt måste män lämna plats åt kvinnor och i vissa sammanhang ska män släppas in i kvinnliga strukturer. behöver kvinnor tidigt medvetandegöras om sin egen kraft och förmåga så att de med full kraft är beredda att inta positioner där de ges möjlighet till makt och inflytande. Män och kvinnor ska uppmuntras att stödja varandra i vardagslivet, yrkeslivet och näringslivet. Gender budgeting handlar om att synliggöra människorna bakom siffrorna i en budget. Hur fördelas offentliga resurser mellan könen? Hur möter det kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov? Och vilka blir effekterna? Det är grundläggande frågor i ett gender budgeting-arbete. Budgetprocesser inom stat, landsting/regioner och kommuner bör utformas så att metoder för gender budgeting tillämpas. I årsberättelser och övrig budgetuppföljning i offentlig sektor skall utfall framgå utifrån gender budgeting.
mot · H702159 · 2019-09-24 00:00:00 — Jämställt bistånd för entreprenörskap och miljö ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste driva på för ökat klimatbistånd i internationella förhandlingar och att regeringen bör se över hur klimatbistånd kan öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för ökade satsningar på landsbygdsutveckling med ökat fokus på jämställdhet och kvinnors entreprenörskap och tillkännager detta för regeringen. Även om miljöförstöring och negativ klimatutveckling påverkar alla så påverkar den män och kvinnor olika. De allra fattigaste – ofta kvinnor och barn – riskerar till exempel att bli den största gruppen klimatflyktingar. Bristen på samma lagliga rättigheter och tillgångar för kvinnor som för män påverkar också jordbruket, matproduktionen och klimatet negativt. av världens fattiga bor på landsbygden. Av dessa är beroende av lantbruket för sin överlevnad. I är av matproducenterna kvinnor – men de äger av marken. Större fokus på landsbygdsutveckling är ett måste. Det handlar bland annat om att stärka kvinnors rättigheter som jordbrukare – där kvinnor måste få samma rättigheter att äga land, ärva eller få möjlighet till lån, eller ha samma möjligheter att ingå i nätverk såsom bondeorganisationer som män har. Om kvinnor fick samma jordbruksstöd som män skulle 150 miljoner färre människor gå hungriga . Vi ser att migrationen ökar också på grund av klimatflyktingar. En större del av biståndet måste gå till miljö- och klimatanpassningar, med ett större fokus på jämställdhetssatsningar. Det är fattiga kvinnor och barn som först, och värst, drabbas av klimatförändringarna och som löper störst risk att bli klimatflyktingar. Större satsningar på gröna fonder och klimatbistånd är ett måste för vår globala hållbara utveckling. måste driva på för större fokus på landsbygdsutveckling och ökat klimatbistånd. Sådana satsningar fyller ett flertal funktioner: fattigdomsbekämpning, förbättrad matproduktion, bättre tillgång till säkra livsmedel och därmed minskad hunger, minskad negativ klimatpåverkan och färre framtida klimatflyktingar. I många länder är just ett välfungerande jordbruk nyckeln till lokal och nationell tillväxt och utveckling. Det finns även ett starkt orsakssamband mellan ojämställdhet och konflikter – ju mindre jämställt ett samhälle är, desto större risk för konflikter. Kvinnor ska ha möjlighet till egenförsörjning, bl.a. genom att kunna driva företag. är lagar som stärker kvinnors rätt att äga, ärva och få tillgång till land en grund för kvinnors ekonomiska utveckling. ska också verka för ökade satsningar på landsbygdsutveckling, med ökat jämställdhetsfokus, inklusive krav på jämställdhetssatsningar inom jordbruket. bör driva frågan på den internationella arenan, såväl vid internationella förhandlingar som inom multilaterala organisationer såsom FN och . En större andel av det svenska biståndet ska prioritera lantbruk och småföretagande inom livsmedel, med fokus både på kvinnors ekonomiska självständighet inom jordbruket och en klimatanpassad jordbruksproduktion.
mot · H70216 · 2019-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett räntetak för kreditgivare och tillkännager detta för regeringen. En forskningsrapport* utförd vid i , , kommer fram till ett antal intressanta slutsatser om vad ett införande av ett räntetak skulle ha för effekter på kreditmarknaden. Med stöd av genomförda intervjuer med branschorganisationer och långivare, samt en konsument- och företagsundersökning, skriver man att mycket tyder på att införandet av ett räntetak skulle resultera i bl.a. att kreditgivare skulle skärpa sina utlåningsvillkor, vilket skulle medföra incitament för kreditgivare att förbättra sina metoder för hur de bedömer kunders betalningsförmåga och annan riskbedömning. En annan möjlig effekt av ett räntetak som man diskuterar är att det kan bidra till ett ökat informationsutbyte och bättre transparens kring kreditupplysningar. Det skulle försvåra för kunder att ta lån från flera olika kreditgivare på samma gång, som kreditgivarnas möjlighet att bevilja flera lån till samma kund skulle minska. Beroende på hur högt man sätter räntetaket blir det olika svårt att hålla sig inom den tillåtna gränsen och kombinera flera räntekostnader och avgifter. Vidare skulle kreditgivare fokusera mer på befintliga kunder med lägre risk i stället för att rikta in sig på nya kunder. Utlåningen skulle i en lägre utsträckning rikta sig till kunder som har en benägenhet att inte betala tillbaka kortfristiga lån . Konsumentundersökningen visar att kunder som inte fick sin låneansökan beviljad skulle söka finansiellt stöd hos närstående alternativt låta bli att ta lån. Vidare konstaterar man att en överväldigande majoritet av dessa utesluter att söka lån på olagliga vägar vid ett avslag på låneansökan. Trots att det finns en möjlighet att nya kreditprodukter skulle utvecklas om ett räntetak skulle införas är det emellertid mer sannolikt med en minskad, snarare än en ökad, mångfald av kreditprodukter. *The Impact on Business and Consumers of a Cap on the Total Cost of Credit, , , 2013.
mot · H702161 · 2019-09-24 00:00:00 — Fler språk än svenska vid myndighetsutövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningar och villkor för att tillåta andra språk än svenska vid myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. Vid myndighetsutövning är endast svenska tillåtet som språk att kommunicera på. I vårt samhälle behärskar många invånare och myndighetspersoner andra språk lika bra som svenska och det borde ses som en tillgång med en flerspråkighet. I händelse av att myndighetspersonen och personen som ärendet gäller har lättare att kommunicera med varandra på annat språk än svenska är det ändå inte tillåtet vid myndighetsutövning, utan tolk ska anlitas. I praktiken innebär det att myndighetspersonen pratar svenska med tolken, som ska översätta till personen som ärendet gäller. Denna person svarar tolken, som myndighetspersonen förstår vad som sägs, men tolken ska ändå översätta till svenska. Tolkning innebär alltid viss risk för missförstånd och i det beskrivna fallet är det dessutom resursslöseri. I myndigheter som , och Arbetsförmedlingen uppstår denna situation ofta. I ärenden som inte är myndighetsutövning är det tillåtet att kommunicera på andra språk. Det borde vara rättssäkert att kommunicera på modersmålet för personen som ärendet gäller om myndighetspersonen har av myndigheten godkända kunskaper i detta språk. Det kan således uppstå en situation där det är båda parternas hemspråk som är det gemensamma, och ändå måste samtalet föras genom tolk. Detta torde upplevas som besvärande för samtliga parter, inklusive tolken. Engelska, tyska, nordiska språk inklusive finska och isländska, spanska, farsi, arabiska, turkiska och serbokroatiska är exempel på språk som många i behärskar. Om båda parter är överens om att samtalet kan ske med något av dessa språk, borde det också vara tillåtet i myndighetsutövningen.
mot · H702164 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur internationella adoptioner ska organiseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur stödet till det adopterade barnet ska se ut och vem som ska ge det och tillkännager detta för regeringen. Föräldrar som inte kan få barn på egen hand kan få hjälp och stöd på olika sätt. Ett av dessa är att adoptera barn från ett annat land, s.k. internationell adoption. Detta är något som har skett i och sker även . adopterades många barn och från flera olika länder. har antalet adoptioner minskat och sker under 200 internationella adoptioner . Adoptioner förmedlas av ideella föreningar, och finns det tre sådana föreningar i . Föreningarna finansierar sin verksamhet med hjälp av de pengar blivande adoptivföräldrar betalar för att få hjälp med adoptionen. Föreningarna blir auktoriserade av myndigheten och godkänns att förmedla adoptioner från specifika länder. MFOF har även tillsynen över föreningarnas verksamhet. För att adoptera ett barn från ett annat land krävs det att man blir utredd och godkänd av svensk socialtjänst. Därefter tar man kontakt med en av de auktoriserade föreningarna som kan förmedla ett barn för adoption. Det finns ett statligt bidrag på för att finansiera adoptionen. Det är inte tillräckligt så familjerna får även lägga till egna medel. Efter att ett barn adopterats till så är kommunerna ansvariga för att bistå med det stöd som barnet behöver. Det kan vara mer eller mindre stöd beroende på hur barn och familj mår. Statistiken visar att det är en högre andel av dessa barn som lider av psykisk ohälsa än andra barn i samma ålder. Med tanke på att det är väldigt få adoptioner som sker internationellt så minskar kunskap och erfarenhet när det gäller hur stödet ska ske till dessa barn/ungdomar/familjer. Kommunerna är även ansvariga för att hjälpa barnet att få del av sina rättigheter, att söka sina rötter. Som går att utläsa i motiveringen finns det många olika delar som skapar svårigheter inom detta område. Med anledning av detta så anser jag att det behöver göras en utredning av hur vi kan göra de internationella adoptionerna mer rättssäkra för de barn som adopteras till så att de får det stöd de behöver när de kommit till samt hur de ska få stöd att eftersöka sina rötter i det fall de känner ett behov av det. Det finns många frågor som behöver besvaras för att dessa barn som adopteras till ska få en bra uppväxt.
mot · H702165 · 2019-09-24 00:00:00 — Stöd till internationellt adopterade barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur stöd kan ges till dem som adopterats till på felaktiga grunder och tillkännager detta för regeringen. Föräldrar som inte kan få barn på egen hand kan få hjälp och stöd på olika sätt. Ett av dessa är att adoptera barn från ett annat land, s.k. internationell adoption. Detta är något som har skett i och sker även . Adoptionerna som skedde var mer som en humanitär insats än hjälp åt barnlösa familjer. Adoptionerna förmedlades precis som av föreningar. Föreningarna bildades för att hjälpa föräldrar och barn och detta skapades innan svenska myndigheter skapade regelverk runt auktorisation. har det uppdagats att adoptioner i vissa länder inte skett på ett korrekt sätt. Det finns vuxna personer i som på olika sätt har adopterats bort utan den biologiska familjens vilja eller vetskap. har vi ett säkrare system som ska motverka att detta sker. Dock finns det personer som får kunskap om att deras adoption inte har skett på ett korrekt sätt. De får kontakt med sina biologiska föräldrar som berättar om att de inte alltid vetat vart deras barn tog vägen eller att de fått uppgift om att barnet avlidit. Det pågår just nu en utredning i där man undersöker vilka som varit inblandade i detta och hur många personer det handlar om. har man kunskap om ca vuxna som förmodligen har adopterats till på felaktiga grunder. Jag anser att vi behöver utreda på vilket sätt vi kan stötta dessa vuxna personer att få kunskap om sina rötter.
mot · H702167 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över stöden till de som står en bit från arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. finns många olika stöd för att en person som står utanför arbetsmarknaden att de ska komma in på den samma. De flesta stöden riktar sig till att företagen ska få lägre arbetsgivaravgifter eller lönebidrag för att den enskilde ska kunna vara på arbetsplatsen. För många personer är detta rätt sätt att ge stöd för att komma in på arbetsplatsen, men det finns arbetsuppgifter och företag som behöver en annan form av stöd för att kunna anställa en person som står utanför arbetsmarknaden. För många företag är det inte ett hinder att anställa en person som behöver extra stöd eller som inte har rätt utbildning, om de är rätt personer. Hindret består då i möjligheten att handleda personen på arbetsplatsen och finansiera utbildningen. För ett skogsföretag till exempel är det inget hinder att en person inte kan språket till om det är skogsröjning som är arbetsuppgiften, men det krävs mycket handledning för att rätt träd och ska gallras och bevaras. Detta är något dessa företag har svårt att ge då de inte har resurser till att ha en avdelad handledare. För ett annat företag är det inget hinder att en person har lång inlärningsperiod till arbetet på grund av någon form av funktionsnedsättning, men det är svårt att avsätta en handledare för att lära upp personen. En kommun eller ett företag inom äldreomsorgen har inga problem att anställa rätt person, men om hen inte har rätt utbildning kan hindret bli det istället. Det samma gäller för restauranger eller hotell. I ovanstående fall skulle andra former av stöd till företagen behövas än . Att en person som står utanför arbetsmarknaden och som behöver en längre introduktion eller längre handledning på grund av något skäl ska stödet kunna ges i form av en handledare till företaget istället för ett individuellt riktat stöd. Handledaren kan då även stödja fler än en person på arbetsplatsen och fler personer som står utanför arbetsmarknaden skulle på så sätt kunna få chansen. Efter en period med handledning kan det beroende på den enskildes kunskapsnivå trappas ner för att avslutas. I andra fall är det ett stöd som består. En person som inte har den formella utbildningen för en anställning men som är rätt person skulle kunna anställas av företaget. Här kan staten bidra genom att dela kostnaden med företaget för att utbilda personen. Det kan vara mer kvalitativt och effektivt än att gå en arbetsmarknadsutbildning och sedan anställas. Med dessa förändringar skulle fler små och medelstora företag kunna anställa personer som står en bit från arbetsmarknaden. Företagen skulle kunna växa och de anställda får en anställning istället för ett bidragsjobb. Stor skillnad i upplevelse både för företaget och för den anställde.
mot · H702168 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att fördela om stöden som är projektbaserade till mer årsbaserade föreningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket hos Allmänna arvsfonden vid beviljande av medel och tillkännager detta för regeringen. Det goda samhället bygger på att vi gemensamt tar ansvar för oss själva och de som finns oss nära och att vi gör olika insatser för att andra ska få det bättre. När det sker i samarbete mellan människor och det sker av ideella krafter så skapar det ofta ännu mer mervärde. har alltid haft ett stort engagemang hos enskilda individer och det är fortsatt stort. Utan krafterna i civilsamhället skulle inte vara där det är . Samhället behöver stötta de föreningar som på olika sätt bidrar till att får tillgång till nya arbetssätt genom att olika projekt genomförs. Helt av civilsamhället eller tillsammans med en eller flera myndigheter. Det sker bland annat genom att man kan söka medel hos Allmänna arvsfonden för att testa ett nytt arbetssätt. Det kan handla om allt från en viss pedagogik i en verksamhet till att inrätta en stödlinje på olika språk till ensamkommande flyktingbarn. Det som försvårar för en del av de föreningar som arbetar med olika projekt är att få en hållbarhet i sin verksamhet. saknas det bidragsstöd till denna typ av föreningar som är baserat på något annat än direkta projekt, vilket gör att det inte finns förutsättningar att arbeta mer långsiktigt och hållbart. Jag vill att vi ser de ideella organisationerna som ett komplement till det offentliga och det behövs då ett mer hållbart stöd. Om man fördelar om delar av det bidrag som söks på projektbasis, till att vara ett årligt föreningsstöd finns möjlighet till ett mer kontinuerligt, långsiktigt arbete. En annan förbättring är att öppna upp för att man ska kunna koppla forskning till projektet för att få ut mer kunskap och skapa evidens på nya arbetssätt. Att öppna upp för att inkludera forskning när medel från Allmänna arvsfonden används, kan vara en väg framåt. Även att se över tidsgränsen för hur långa projekten kan vara skulle förbättra. En del projekt kräver för att visa resultat och i de fallen kan särskilda beslut om det fattas.
mot · H702169 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur medel till riksföreningar kan omfördelas till att bli mer årsbaserade föreningsstöd och tillkännager detta för regeringen. Det goda samhället bygger på att vi gemensamt tar ansvar för oss själva, de som finns oss nära och att vi gör olika insatser för att andra ska få det bättre. När det sker i samarbete mellan människor och det sker av ideella krafter så skapar det ofta ännu mer mervärde. har alltid haft ett stort engagemang hos enskilda individer och det är fortsatt stort. Utan krafterna i civilsamhället skulle inte vara där det är . Samhället behöver stötta de föreningar som på olika sätt bidrar till att får tillgång till nya arbetssätt och bidrar till utveckling. betalas det ut medel till riksförbund som ofta är projektbaserade när de ska utveckla sin verksamhet. Att arbeta projektbaserat har fördelar men i för stor mängd inriktat mot det kan det bli negativt för den fortsatta utvecklingen. Att arbeta mest projektbaserat för en förening, försvårar då det inte blir någon hållbarhet i verksamheten. Det behövs bidragsstöd till riksföreningarna som är baserat på något annat än direkta projekt. Projekt gör att det inte finns förutsättningar att arbeta mer långsiktigt utan fokuserar på det kortsiktiga projektet. Jag vill att det blir ett mer hållbart stöd. Detta är möjligt genom att fördela om delar av det bidrag som söks på projektbasis, till att vara ett årligt föreningsstöd. Det ger ett mer kontinuerligt, långsiktigt arbete. Genom årliga föreningsstöd behöver inte arbete enbart handla om att genomföra projekt som även då behöver inkludera tid för att söka nya projektmedel.
mot · H70217 · 2019-09-13 00:00:00 — Samlokalisering av , och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur , och kan samlokaliseras och tillkännager detta för regeringen. , och Kronofogden är några av de viktigaste och mest välbesökta myndigheterna för privatpersoner i . Uppdragsfördelningen mellan myndigheterna är skild men baseras ofta på uppgifter hämtade från varandra, där står för skatteindrivning, Kronofogden för skuldindrivning och för socialförsäkringen. Detta leder till att man i ärenden som exempelvis långvarig sjukskrivning eller skuldsanering kommer i kontakt med flera av ovannämnda myndigheter. Eftersom myndigheterna inte följer några riktlinjer kring samlokalisering av regionala huvudkontor kan individer med ärenden hos flera myndigheter tvingas färdas kilometerlånga avstånd för att komplettera sina ärenden med uppgifter. Detta blir påtagligt för äldre pensionärer då de kan ha fysiska svårigheter såväl som ekonomiska hinder för att ta sig fram samt för personer i behov av assistanshjälp. För att göra omfattande ärenden mera tidseffektiva och fysiskt tillgängliga så bör myndigheternas regionala huvudkontor samlokaliseras. Förutom tillgängligheten för individer skulle även myndigheterna gynnas av att sättas i ett tätt sammanbundet kluster, då korta fysiska avstånd skulle bidra till en ökad interaktion mellan diverse myndighetsanställda samt möjliggöra en snabbare och enklare kommunikation och därmed leda till en produktivitetshöjning. Med ovannämnda motivering så bör regeringen tillsätta en utredning med riktlinjer kring samlokalisering och lämpliga avstånd för ovannämnda myndigheter.
mot · H702170 · 2019-09-24 00:00:00 — Utveckla och värna Vätterbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en utvecklingsstrategi med syfte att värna och utveckla Vätterbygden och tillkännager detta för regeringen. Frågan om politiska insatser för att värna har länge diskuterats ur ett antal skilda perspektiv. är intressant som övningsområde för Försvarsmakten, som den utgör dricksvattentäkt för hundratusentals människor, och är intressant att utveckla som dricksvattentäkt för hundratusentals fler. Flera platser kring har pekats ut som intressanta för utvinning av mineraler och naturgas. Som kallvattensjö med ett långsamt vattenutbyte är den unik som hemvist för arter och populationer, och sårbar för klimatförändringar. Samma klimatförändringar i kombination med pågående geologiska processer gör att områden kring sjön i högre grad kommer att vara utsatta för översvämningsrisk. gör den vackra kultur- och naturmiljön Vätterstranden attraktiv för både fritidsboende och fasta bostäder. Vätterbygden ställs inför utmaningar att hantera, hot som måste mötas och möjligheter som inte får förloras. Kort sagt, Vätterbygden är ett särskilt område där det är av stor vikt att vi som samhälle klarar av att göra goda och långsiktiga avvägningar mellan olika samhälls- och miljöintressen. När dessa utmaningar lyfts upp enskilt och hanteras, mer eller mindre väl, som enskilda utmaningar finns risken att vi inte klarar av att hantera dem tillräckligt väl. Lokalbefolkningens fortsatta oro för de negativa konsekvenserna av en eventuell gruvbrytning i är ett exempel på just det. Men det finns också en risk för att enskilda bedömningar gör att vi inte klarar av det övergripande målet om att värna både som dricksvattentäkt, som en unik naturlig miljö och som navet i en växande och löftesrik bygd. Vi bör därför sträva efter ett mer sammanhållet arbete för att utveckla Vätterbygden och möta de risker som kommer av klimatförändringar, miljöfarlig verksamhet och översvämningsrisker samt värna vattenkvalitet och dricksvattenuttag. Det är av stor vikt att ett sådant arbete inte tar avstamp i en enskild utmaning utan i en strävan efter en hållbar utveckling. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som syftar till en gemensam utvecklingsstrategi för Vätterbygden.