mot · H7022989 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1.1 Sänk sjuktalen långsiktigt – stärk det förebyggande arbetet 2 Sjukpenningen och rehabiliteringskedjan 2.1 Lägre sjukpenningtal men oroande utveckling med fler långa sjukfall 2.2 Underlag för bedömning av sjukförsäkring 2.3 Återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 2.4 Slopa de fasta stegen i sjukförsäkringen – för mer individanpassning 2.5 Genomför pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare 2.6 Utred möjligheten att tilldela en till långtidssjukskrivna 2.7 Förbättrat SGI-skydd för företagare 2.8 Utred ett kompletterat stöd för vård av anhöriga 3 Sjuk- och aktivitetsersättningen 3.1 Förbättra reglerna kring sjukersättning för yngre personer 3.2 Ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen 3.3 Insatser för att stärka personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden 3.3.1 De arbetsintegrerade sociala företagen 4 Övriga budgetpåverkande anslagsförändringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om utformningen av socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkt vårdgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en mångfald av vårdgivare inom den offentliga sektorn – privata, kooperativa och ideellt drivna – bör främjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet med sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rehabiliteringskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fortsatta åtgärder kring de medicinska underlagen för bedömning av rätten till sjukförsäkring samt tydligare information till försäkringstagaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen samt en anpassad arbetsmarknadsintroduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa de fasta stegen i sjukpenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen och rehabiliteringspenningen med en individanpassad procentsats på mellan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en som stöd för den enskilde i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättringar för företagare i socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett kompletterat stöd för vård av anhöriga skulle kunna utformas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en höjning av garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade regler för sjuk- och aktivitetsersättning för yngre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de arbetsintegrerade sociala företagen och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Avvikelse från regeringen (KD) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Tabell 2 Avvikelser gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Socialförsäkringarna har stor betydelse för såväl människors trygghet som människors beteende och drivkrafter för att arbeta. förespråkar ett trygghetssystem som ger ekonomisk trygghet under livets olika skeden. Försäkringarna ska vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men utrymme ska även ges för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd och nivåerna på ersättningarna ska utformas så att den enskilde stimuleras till att delta i åtgärder som leder till en så god hälsa som möjligt och till snabb återgång till arbetslivet efter eventuell sjukdom eller skada. För det senare behöver den som har eller kan återfå en arbetsförmåga få hjälp och gott stöd. Utifrån dessa utgångspunkter formar sin politik på sjukförsäkringsområdet. I denna utgiftsområdesmotion redogörs för partiets budgetavvägningar och aktuella ställningstaganden i övrigt inom ramen för detta område. 1.1 Sänk sjuktalen långsiktigt – stärk det förebyggande arbetet För att minska sjukskrivningstalen reellt och långsiktigt är det förebyggande arbetet centralt. vill betona att detta förebyggande arbete måste ses i ett brett perspektiv, där det inte räcker med att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Det fundamentala behovet är en politik som brett bidrar till att minska stressen och till att skapa goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Möjligheterna för var och en att få ihop sitt livspussel påverkas av den förda politiken inom flera olika områden. Har politiken fokus på att styra och ställa över människors liv eller är den inriktad på att kontinuerligt skapa bättre förutsättningar för enskilda och familjer att få ihop vardagen? ser det som viktigt att öka människors egenmakt och valfrihet. En stor andel av befolkningen är stressad över det egna hushållets privatekonomi. Som ett svar på det kan politiken öka vanligt folks ekonomiska handlingsutrymme genom sänkta skatter, med fokus på personer och familjer med låga och normala inkomster. Tyvärr har vi sett hur regeringen gått i motsatt riktning och velat styra mer i enskildas och barnfamiljers vardag. I budgetmotion redogörs för de förslag som partiet driver för att sänka skattetrycket i , med tyngdpunkt inte minst på barnfamiljerna. Vad gäller det förebyggande arbetet är det också centralt huruvida småbarnsföräldrar ges möjlighet och ekonomiska förutsättningar att själva kunna välja hur föräldraledigheten och barnomsorgen ska utformas. I en intressant studie gick igenom hur sjukfrånvaron ser ut för föräldrar fyra–efter det att det första barnet föddes, i relation till föräldrarnas fördelning av föräldrapenning, vab och inkomst. En slutsats i denna studie – som väl inte kan anses vara särskilt anmärkningsvärd – är att pappor som arbetar lika mycket som mammor, men tar huvudansvaret för hemmet, löper större risk för sjukskrivning. Studien innehåller dock även två mer oväntade slutsatser. Dels handlar det om att föräldrapar som har en lika fördelning av föräldrapenning/vab och lika inkomster – och enligt den gängse definitionen är mest ”jämställda” – löper högre risk för sjukskrivning. Studien visar också att de föräldrapar där kvinnan använder en större andel av föräldrapenningen och vab som mannen har den högre inkomsten – och enligt den gängse definitionen därmed är mest ”traditionella” och minst ”jämställda” – löper en lägre risk för sjukskrivning. Dessa resultat ska förstås inte tas som intäkt för att strävan mot jämställdhet mellan kvinnor och män är något som ska överges, vare sig som en grundläggande värdering i samhället eller som en viktig målsättning. Men de visar konkret på hur lagstiftning och tvång är mycket trubbiga redskap, eller till och med kontraproduktiva, när det kommer till att lösa det som familjerna bättre bestämmer på egen hand. Något som är påtvingat, oavsett om det är att leva på det ena eller det andra sättet, är sällan bra. Det är därför viktigt att bredda perspektivet när nya åtgärder föreslås. vill genomföra ett tydligt skifte inom familjepolitiken, där makt och inflytande över den egna vardagen flyttas från politiken till de enskilda familjerna. På så sätt kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra som kombinerandet av föräldraskap och arbetsliv underlättas, vilket skulle ha påverkan på sjukskrivningstalen. I partiets familjepolitiska motion utgiftsområde 12 redogörs i detalj för ett stort antal förslag som går i just denna riktning. Vidare kan och ska sjukskrivningarna på medicinsk grund kortas genom kortare köer och väntetider till vården. Den första kömiljarden, som infördes på initiativ under alliansregeringen, var en prestationsrelaterad ersättning till de landsting som kortade vårdköerna och som därmed bidrog till ett ökat fokus på tillgänglighet ute i landstingen. Att den socialdemokratiskt ledda regeringen avvecklade kömiljarden, utan att ha andra redskap och strategier i beredskap och trots att och flera andra varnade för konsekvenserna av detta, var ett stort misstag. Köerna fördubblades och uppfyllelsen av vårdgarantin försämrades. 123 000 patienter har väntat olagligt länge på vård. Det leder till enorma konsekvenser för såväl den enskilde som för samhället i stort. Köer är ingen naturlag; det går att förändra om det finns tillräckligt med resurser för att bemanna hälso- och sjukvården och en ändamålsenlig styrning. I och budget som antogs av , finns till en uppdaterad kömiljard och ökade resurser och framåt. Dessvärre har regeringens senfärdighet gjort att kömiljarden försenades och den uppdatering som KD/M-budgeten innebar har ännu inte genomförts. Endast smärre justeringar har gjorts. En större uppdatering behövs för att motverka de risker för undanträngning som finns och som kan drabba kroniskt sjuka. Därför är det nödvändigt att KD/M-budgetens krav genomförs fullt ut. Vidare föreslår vi att man ska få träffa rätt vårdkontakt och att det införs en bortre tidsgräns som omfattar hela vårdkedjan. Det innebär att från första kontakt, specialistbedömning, diagnos, provtagning, röntgen etcetera till genomförd åtgärd ska det gå maximalt . Dessutom föreslår vi att vårdgarantin kompletteras med en funktion för patienter med kroniska sjukdomar och där ansvarig läkare bedömer att det behövs. Den extra funktionen innebär att en patient med en kronisk sjukdom alltid har rätt till ett möte med rätt vårdkontakt kopplad till vårdbehovet . För att säkerställa att alla patienter som behöver läggas in på sjukhus får plats på en vårdavdelning med rätt medicinsk kompetens föreslår partiet även att landstingen får en prestationsbaserad ersättning när de klarar målet om maximalt 90 procents beläggning av vårdplatserna. Kombinerat med föreslagna förstärkningar av primärvården och förbättrade möjligheter till vårdinsatser i hemmet gör det att vårdplatser frigörs för dem som behöver dem och att fler kan bli friska tidigare. avsätter medel för dessa satsningar under utgiftsområde 9. Naturligtvis är också goda förutsättningar och villkor inom arbetslivet grundläggande för att hålla nere sjukskrivningstalen. Här ser vi hur ett tydligt skifte i strukturen för mångas arbetsliv utkristalliserar sig. För många yrkeskategorier är nämligen de tydliga ramar som tidigare präglade arbetslivet borta. Gränserna för när och var arbetet ska utföras och när man ska förväntas vara tillgänglig för arbetsgivare, kollegor, kunder och uppdragsgivare via exempelvis mobil och mejl är otydligare . I stället präglas arbetsförhållandena alltmer av gränslöshet och flexibilitet. Det senare skapar förutsättningar till flexibla lösningar som gynnar den anställda och som också uppskattas av många. Undersökningar från fackförbundet bland föräldrar som har flexibel arbetstid visar också på detta. Flexibiliteten ökar friheten och skapar större möjligheter att själv påverka och styra det egna arbetet, vilket i sin tur gör det enklare att förena familj och arbetsliv. Denna utveckling skapar dock också förutsättningar att vara tillgänglig och utföra arbete i princip dygnet runt – och , under semestern och när barnen är sjuka, vilket det kan vara svårt att säga nej till om det etableras som norm på en arbetsplats. Detta gör att det också finns en risk för både ökad stress och mindre tid för återhämtning, vilket naturligtvis kan göra att även familjelivet påverkas. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problem och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra för både företagande och familjeliv. Men anser att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Vi vill därför att får i uppdrag att utarbeta ett kunskapsunderlag kring dessa frågor. För att minska den belastning på välfärdssystemen som det moderna arbetslivet kan innebära är det ett faktum att fler behöver arbeta längre upp i åldrarna. För att detta ska uppnås behöver arbetslivet präglas av en god arbetsmiljö där enskilda kan få balans i tillvaron och tid för livets olika delar. Lite drygt en fjärdedel av arbetskraften i är sysselsatt inom den offentliga sektorn. Det är viktigt att offentliga arbetsgivare, som är direkt eller indirekt politiskt styrda, går före i aktivt arbetsmiljöarbete. Kopplat till det sistnämnda kan läggas att anser att främjandet av en mångfald av vårdgivare inom offentlig sektor – privata, kooperativa och ideellt drivna – är positivt när det gäller att verka förebyggande mot sjukskrivningar. För de anställda inom välfärden leder en sådan mångfald till fler arbetsgivare att välja mellan och därigenom till ökade karriärvägar, skärpt lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Detta påverkar särskilt kvinnor inom offentlig sektor positivt, vilka är sjukskrivna i högre utsträckning än andra grupper. 2 Sjukpenningen och rehabiliteringskedjan utgångspunkt är att sjukförsäkringen ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. Den som kan återfå arbetsförmågan – helt eller delvis – ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete. Allt annat utgör ett stort slöseri med både mänskliga och samhälleliga resurser. Totalt mottog 602 000 personer sjukpenning , varav var kvinnor och män. Kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering uppgick till . Men det finns också andra kostnader som inte kan räknas i pengar. Det finns tydliga risker med lång sjukfrånvaro. Det gäller dels en ökad risk för följdsjukdomar, dels social isolering och psykisk ohälsa. Den rehabiliteringskedja som infördes , med dess tidsgränser och fastställda avstämningspunkter, har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler, där det säkerställs att sjukskrivna får en kontinuerlig kontakt med och ett tidigt individuellt stöd. Allt detta är mycket viktigt för den enskilde och dennes möjligheter att så snabbt som möjligt kunna återgå till arbetet. Effekten av 90- och 180-dagarsgränserna har utvärderats, och slutsatsen har varit att de har haft en signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidpunkterna. har förstärkt sitt arbete vad gäller att genomföra individuella avstämningar i samband med tidsgränserna i rehabiliteringskedjan, vilket ser mycket positivt på. Detta har också lett till att fler sjukfall har avslutats . Utflödet från sjukskrivning vid rehabiliteringskedjans tidsgränser har ökat . Vi vet att risken för att bli kvar i en lång sjukskrivning ökar för dem som är sjukskrivna längre än . En ny rapport från visar dessutom att av dem som har fått avslag eller avslutat sin sjukskrivning vid dag 180 har en majoritet återvänt till arbetsmarknaden. Rehabiliteringskedjan har alltså effekt på sjukskrivningarna även om det krävs insatser från flera håll. Här ser dock att det finns ett fortsatt starkt behov av att utveckla samarbetet mellan hälso- och sjukvården och för att den sjukskrivne ska få en rättssäker och anpassad sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Kanske kan förslaget i budgetpropositionen om en skyldighet för landstingen att erbjuda koordinationsinsatser till sjukskrivna vara ett verktyg för detta (prop. 2019/20:1). Enligt förslagen bör insatserna bestå av personligt stöd, intern samordning, samverkan med andra aktörer och liknande insatser som främjar återgång till arbetslivet, behov som har identifierats för sjukskrivna personer inom vården. Koordinatorer används , men på frivillig basis, av landstingen. menar att det är angeläget med en noggrann uppföljning av insatsen för att säkerställa att den är ändamålsenlig. Koordinatorer kan vara ett välkommet stöd till patienten men menar att sjukskrivningen bör ses över i sin helhet. Vad gäller ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen så ska de erbjuda en ekonomisk trygghet. måste det finnas ekonomiska incitament att komma tillbaka till arbete. 2.1 Lägre sjukpenningtal men oroande utveckling med fler långa sjukfall Sjukpenningtalet, som anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i , har fortsatt att minska men i lägre takt . uppgick sjukpenningtalet , uppdelat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet minskade därmed . Också det s.k. ohälsotalet minskar. Enligt om sjukfrånvarons utveckling är det förstärkta arbetet med sjukskrivningsprocessen den troligaste förklaringen till den vända utvecklingen. har arbetat med att stärka handläggningen av sjukpenningen. har avslagen på initial ansökan om sjukpenning blivit vanligare, vilket enligt troligen är kopplat till en ökad kvalitet i handläggningen. har dessutom de bedömningar som ska göras vid rehabiliteringskedjans tidsgränser gjorts i större utsträckning, och därtill har andelen av dessa bedömningar där sjukfallet avslutas ökat. Sammantaget innebär detta att sjukfallen generellt har avslutats snabbare under det första sjukskrivningsåret. Detta är naturligtvis positivt men har också fler sidor. Sammantaget innebär detta att sjukfallen generellt har avslutats snabbare under det första sjukskrivningsåret. Detta är naturligtvis positivt givet att det är ett resultat av fungerande rehabiliteringskedja, inte av allt snävare bedömningar. har däremot de sjukfall som överstiger blivit fler och var igenomsnitt längre än tidigare, vilket är en oroande utveckling. Enligt beror denna ökning i antal av de längsta sjukfallen bl.a. på att antalet startade sjukfall ökade , att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffades samt att en minskande andel personer med sjukfall har beviljats sjukersättning . Ännu en mycket oroväckande utveckling är den som beskrivs i ”Fler individer fast i långa sjukskrivningar”. Fler och fler personer kommer, enligt rapporten, att ha sammanhängande sjukskrivningsperioder eller längre. Dessa utvecklingstendenser måste brytas så att fler får chansen att komma tillbaka till arbetslivet. 2.2 Underlag för bedömning av sjukförsäkring Grunden för att en person ska få sjukpenning är att arbetsförmågan är nedsatt. Det är hälso- och sjukvården som utfärdar de medicinska underlag som behövs för att ska kunna besluta om rätt till ersättning eller stöd. bedömer sedan de medicinska underlagen genom att väga samman information eller att vid behov begära mer information. Till sitt stöd har handläggarna bl.a. försäkringsmedicinska rådgivare. Försäkringsmedicinska rådgivare utövar inte sitt yrke som läkare utan som stöd för att förstå och analysera den information som finns i ett läkarintyg. Handläggarna har även medicinska beslutsstöd. Läkares intyg är således ett, av flera, underlag för bedömning som avser arbetsförmåga. Det finns ett flertal orsaker till att bedömning av patientens arbetsförmåga skiljer sig från läkares. Det kan vara så att har mer ingående information om de krav som arbetet ställer på den enskilda. Det kan också vara så att begränsningarna som beskrivs i läkarintyget inte sätter ned arbetsförmågan i förhållande till andra arbetsuppgifter som arbetsgivaren kan erbjuda. Men det är alltid viktigt att läkarintygen grundas på en kvalitativ bedömning av den enskildes tillstånd och arbetsförmåga. Det bör övervägas om också rehabiliteringsbehovet är tillräckligt tillgodosett i de underlag som tas fram. Om rehabilitering ej är genomförd minskar möjligheten att återgå i arbete i full omfattning. Vikten av rehabilitering behöver betonas, såväl inom hälso- och sjukvården som inom sjukförsäkringssystemet. Arbetet med att utveckla läkarintygen och informationen kring dessa har utvecklats. Men det finns fortfarande brister i bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa. har granskat processen när sjukskrivande läkare ska bedöma arbetsförmåga vid psykiatriska diagnoser (RiR 2018:11). Granskningen visar att det råder osäkerhet kring vilka krav som ställer på sjukskrivande läkare. Svårigheter beror dels på bristen på undersöknings- och provresultat vid psykisk ohälsa, dels på otillräckliga kunskaper inom försäkringsmedicin och psykiatri bland primärvårdsläkare. Det finns anledning att vidta åtgärder så att de medicinska underlagen vid psykisk ohälsa förbättras. har även granskat det försäkringsmedicinska beslutsstödet vid psykiatriska diagnoser (RiR 2018:22). Beslutsstödet ska bl.a. bidra till att minska skillnader i sjukskrivningstider över landet och mellan olika sjukskrivande läkare. Men granskning visar att det försäkringsmedicinska beslutsstödet inte alltid används på ett likformigt sätt. I en tredjedel av ärendena med diagnoser som ingår i beslutsstödet överskrids rekommenderad sjukskrivningstid. I drygt hälften av dessa ärenden motiveras avsteget av sjukskrivande läkare, i resterande motiveras det inte. Vidare används beslutsstöden på diagnoser som inte omfattas av de försäkringsmedicinska stöden. har ett pågående utvecklingsarbete gällande det försäkringsmedicinska beslutsstödet. och ska se över användningen av beslutsstödet vid samsjuklighet och att man säkerställer att får bättre verktyg och tydligare riktlinjer för att kunna granska sjukintyg på ett mer likvärdigt sätt. vill poängtera vikten av att dessa arbeten följs upp. Det finns även behov av tydligare information till försäkringstagare om vad som bedöms för att få sjukpenning och vilka underlag som utgör grund för bedömningen. Det skulle skapa en större förståelse för hur bedömningen går till och framför allt för att läkarintyget är en del i detta, dock inte den enda. 2.3 Återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen Givet den utveckling vi ser av de långa sjukfallen är det märkligt att regeringen valde att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och den arbetslivsinriktade introduktionen (). Omkring 37 000 personer skulle beröras av en återinförd tidsgräns eftersom det var ungefär så många som hade varit sjukskrivna mer än . 2017 var motsvarande siffra strax under 20 000, vilket innebär nästan en fördubbling av långa sjukskrivningar. Flera tunga remissinstanser kritiserade borttagandet av den bortre tidsgränsen, däribland , utvärdering (IFAU), Arbetsförmedlingen, Inspektionen för socialförsäkringen och påtalade att förändringarna riskerade att leda till ännu fler långa sjukfall.