mot · H7022682 · 2019-10-03 00:00:00 — Båda föräldrarna ska ha en möjlighet att ansöka om en ny form av tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården. De ordinarie föräldrapenningdagarna ska inte behöva användas till detta före de före beräknad förlossning som båda föräldrarna numera har rätt att ta ut föräldrapenning för vid mödravårdsbesök. [30], [31] förslag: Höjt underhållsstöd. Utgångspunkten måste vara att föräldrar tar sitt ansvar för att betala underhållsbidrag utan att staten och ska behöva gå in som mellanhand och betala ut underhållsstöd. är det viktigt att barnet eller barnen i fråga inte ska drabbas och komma i kläm på grund av att den bidragsskyldiga föräldern inte betalar. Underhållsstödet är oftast betydligt lägre än de underhållsbidrag som borde betalats, vilket ofta leder till konflikt mellan föräldrarna. För att minska skillnaden och göra stödet mer förutsägbart och anpassat efter verkligheten vad gäller inkomster och utgifter vill stärka underhållsstödet. Man bör även se över hur systemet kan utformas så att de nödvändiga höjningarna som görs på grund av inflationen inte kommer med mellanrum, utan indexeras och kopplas till faktisk inflation och följer prisutvecklingen på årsbasis. 10 Trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning En viktig del av samhällskontraktet handlar om ekonomisk trygghet för dem som av olika anledningar inte kan försörja sig på den reguljära arbetsmarknaden. Det kan handla om tillfällig arbetslöshet, sjukdom eller permanenta funktionsvariationer. Problemet är att välfärden är satt under hård press, och många upplever sig orättvist behandlade. Det är dags för politiker att återupprätta grundtryggheten i . utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska erbjudas bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. 10.1 Rehabilitering före utförsäkring förslag: Sjukskrivna från dag 180 ska endast prövas mot arbetsmarknaden inom sitt kompetensområde. Efter dag 180 i gällande rehabiliteringskedja ska den försäkrade prövas mot arbete på hela arbetsmarknaden om det inte bedöms att denne kan återgå i arbete eller om det anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden. Just vid dag 180 har många drabbats av utförsäkring, och enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) håller inte bedömningarna vid dag 90 och 180 i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalitet. Den som anses permanent oförmögen att återgå till sitt tidigare yrke måste förr eller senare prövas mot andra branscher. finns dock ett värde i att tillvarata den kompetens som den sjukskrivne redan besitter. föreslår därför en reform där den som är sjukskriven från dag 180 enbart prövas mot en bredare arbetsmarknad än endast sin tidigare arbetsplats men enbart mot yrken inom sitt kompetensområde 365. Detta budgeteras med 240 miljoner. 10.2 Höjt tak för bostadstillägg för den med sjukersättning förslag: Höjt tak i bostadstillägget till . Bostadstillägget är ett behovsprövat stöd som når de mest ekonomiskt utsatta. vill stärka stödet genom att höja taket till , vilket kommer att få som konsekvens att färre av dem som drabbats av långvarig sjukdom ska tvingas flytta. 10.3 Sjukersättning för ökad trygghet och rehabilitering förslag: Återinför möjligheten till tillfällig sjukersättning och stärk garantinivån. Antalet avslag på ansökningar om sjukersättning har ökat dramatiskt under den socialdemokratiska regeringens åtstramningar. I en rapport från framkommer att det råder en betydande diskrepans mellan de villkor som reglerar rätten till ersättning och människors faktiska möjligheter att arbeta. [36] Därför ska tröskeln sänkas, och möjligheten till tillfällig sjukersättning bör återinföras. Givetvis ska möjligheten till en permanent form av sjukersättning kvarstå för dem som har kronisk sjukdom eller funktionsnedsättning. En ekonomiskt utsatt grupp är de som är kroniskt sjuka och har garantiersättning. ambition är därför att också stärka garantiersättningen med , vilket budgeteras i detta förslag. [37], [38] 10.4 Bemötande vid psykisk ohälsa förslag: Tillsätt en parlamentarisk kommitté samt stärk kompetensen för bättre bemötande av dem med psykisk ohälsa. Det är en mycket oroande utveckling att sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar. påvisar [39] allvarliga brister i rehabiliteringskedjan kopplat till psykisk ohälsa. För en långsiktig strategi för sjukförsäkringen som inte ändrar inriktning vid varje politiskt skifte vill därför föreslå en parlamentarisk kommitté, där en nationell strategi tas fram för en human och hållbar sjukförsäkring för alla inblandade aktörer. Särskilt fokus ska bland annat vara en mer anpassad rehabiliteringskedja för dem med psykisk ohälsa. vill även verka för att insatser görs skyndsamt för att förbättra kvaliteten i utredningar och bemötande i rehabiliteringskedjan samt för att stärka kompetensen att bemöta människor med psykisk ohälsa för alla inblandade instanser såsom hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen. (Se även avsnitt 5.3.) 10.5 Inkludera hjälpbehov i ersättning till vuxna med funktionshinder förslag: Återinför möjligheten för vuxna att få ersättning för rena hjälpbehov. Regeringen och har beslutat om nya regler vad gäller omvårdnads-ersättning och merkostnadsersättning för barn och vuxna med funktionshinder. För barn innebar förändringen till övervägande delen förbättringar. För vuxna innebar det dock att nya omvårdnadsersättningen för rena hjälpbehov inte ska omfatta vuxna. Ersättning för rena hjälpbehov och praktisk omsorg för vuxna ska alltså inte ingå, och det är mycket oklart ifall den nya merkostnadsersättningen ska kunna täcka upp för rena hjälpbehov. Personer med funktionshinder känner oro för vad detta kommer innebära. Handikappersättningen utgör 10–av nettoinkomsten för många låg-inkomsttagare med funktionsnedsättning och har fungerat som ett stöd där samhällets övriga stöd inte räcker till. Mottagare och närstående har haft en viss flexibilitet med frihet och egenmakt. I och med att man vill införa ett strikt merkostnadsbegrepp kommer de behövandes egenmakt att begränsas, och processen för att ansöka om merkostnadsersättning kommer att försvåras för den sökande. Därför återinförs möjligheten att ansöka om ersättning för rena hjälpbehov, och för detta budgeteras . förslag: Tillför 1,3 miljarder –2022 för förbättrad assistansersättning. Assistansersättningen betalas ut med ett preliminärt belopp, varje beviljad assistanstimme ersätts med ett schablonbelopp. går uppräkningen av schablonen inte i takt med löneutvecklingen, vilket innebär att ersättningen inte täcker de ökade kostnaderna för assistenter. Av en medlemsundersökning utförd av arbetsgivarföreningen medlemmar inom avtalsområdet personlig assistans framgår att den nuvarande uppräkningstakten av schablonersättningen är ohållbar, och nästan hälften av dem svarar att man klarar att bedriva verksamhet maximalt till med nuvarande uppräkningstakt av schablonersättningen. [40] Så många som av tillfrågade arbetsgivare svarar att verksamheten redan nu är under ekonomisk press, medan svarar att de redan behövt göra anpassningar till den rådande ekonomiska situationen, vilket klart försämrar verksamheten. Det handlar om att man har tvingats dra ned på utbildningar och behövt anställa assistenter med lägre ingångslön. Löneutvecklingen ligger på , medan regeringen endast räknar upp ersättningen . tar höjd för en verklighetsanpassad löneutveckling och budgeterar sammanlagt 1,3 miljarder utöver regeringens förslag för detta ändamål . 10.7 Flyktingundantaget i sjuk- och aktivitetsersättningen förslag: Avskaffa rätten att tillgodoräkna sig tid i hemlandet som försäkringstid för flyktingar och skyddsbehövande. Den som troligen inte kommer kunna arbeta till följd av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning kan få sjukersättning eller aktivitetsersättning. Storleken avgörs av ett antal variabler, exempelvis tidigare inkomst, ålder och antal år boende i . Invandrare med uppehållstillstånd på grund av olika skyddsskäl kan dock därtill tillgodogöra sig tid i hemlandet som försäkringstid. föreslår att detta undantag avskaffas. 11 Jobb och tillväxt har stora samhällsproblem som åtminstone delvis kan förklaras med att stora grupper står utanför den reguljära arbetsmarknaden. I många fall gäller det människor som faktiskt har potential att arbeta. arbetsmarknadspolitik vilar på pragmatisk grund och följer inga dogmer i form av klassisk höger- eller vänsterpolitik. Den svenska modellen har visat sig framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag, men vi vill se en större flexibilitet och bättre villkor för små- och medelstora företag som förenas med en trygg arbetsmiljö. Mycket av den svenska arbetsmarknads- och åtgärdspolitiken måste dock underkännas av två skäl. För det första är den spektakulärt kostsam och för det andra iögonenfallande ineffektiv. Den oundvikliga slutsatsen är att arbetsmarknadspolitiken måste underkastas reformer som innebär mindre pengar till arbetsmarknadsåtgärder och bättre villkor för i synnerhet mindre företag. Det innebär att avvisar nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsutbildningar. Kommunernas kompensation för slopade etableringsersättningar kompenseras av en avsevärt större ökning av det kommunala utjämningsbidraget. 11.1 Sänkt inkomstskatt för både löntagare och pensionärer förslag: Inför ett nytt jobbskatteavdrag för såväl tjänste- som pensionsinkomster på motsvarande 10 miljarder. Skillnaden i beskattning av inkomst av tjänst och pension avskaffas helt. Löntagare och pensionärer ska inte beskattas mer än vad som är absolut nödvändigt. Ett större skatteavdrag för såväl tjänste- som pensionsinkomster skulle enligt förslag simultant radera ut de återstående skillnaderna i beskattning mellan löntagare och pensionärer och sänka skatten för alla inkomstgrupper. Reformen skulle dock ha fördelningspolitiskt positiv profil, se tabell 3 – Genomsnittlig förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för olika deciler till följd av utökat jobbskatteavdrag med total finansiering på 2020. Sänkt skatt för i synnerhet låginkomsttagare skulle med stor sannolikhet dessutom leda till ökad sysselsättning. För potentiella nya arbetstagare utgör sänkt skatt på arbete ett extra incitament att komma in på arbetsmarknaden, vilket skulle mildra effekterna av en lågkonjunktur. För en vanlig löntagare innebär förslag en skattesänkning på i storleksordningen 1 000–. [43] Som framgår av tabell stärks inkomstdecilerna 1–5 relativt sett mer än decilerna 6–10. Tabell 3 Genomsnittlig förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för olika deciler till följd av utökat jobbskatteavdrag med total finansiering på 2020[44] förslag: Ta bort den allmänna löneavgiften för de första två anställda i samtliga företag upp till en taknivå om per anställd och år . Småföretagen har en stor betydelse för ekonomins dynamik och förmåga att skapa nya arbetstillfällen. Åtgärder som underlättar för småföretagen får inte förhindra dem från att växa. Företrädare för små företag meddelar ofta att kostnaden för att anställa är alldeles för hög i förhållande till nyanställdas produktivitet, vilket gör det svårare att ta de första stegen med att utveckla småföretag. förordar ett generellt avskaffande av den allmänna löneavgiften för de två första anställda (till en taknivå om per anställd och år), vilket är särskilt gynnsamt för de mindre företagen utan att det ger upphov till tröskeleffekter. Denna lösning är att föredra framför olika sorters särlösningar för exempelvis vissa åldersgrupper, nyanlända eller grupper som stått utanför arbetsmarknaden , vilket i praktiken innebär diskriminering och dessutom är suboptimalt för arbetsmarknaden. förslag: Inför ett avdrag i sjuklönekostnaderna som motsvarar de faktiska kostnaderna för ett småföretag med upp till nio anställda. För företag med fler anställda betalas enbart de sjuklönekostnader som överstiger schablonavdraget. I en rapport från företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. Många företag drar sig för att anställa okända personer som kanske också bär på en risk att bli sjuka. Enligt gällande regler kan företaget tvingas stå för hela sjuklönekostnaden vid sjukdom, vilket förstärker utanförskapet genom att individer med sjukdomshistorik har svårare att få anställning. Det är viktigt att på alla sätt bryta utanförskapet i både ekonomiskt och kulturellt för ökad sammanhållning och starkare ekonomier såväl i hushållen som i offentliga sektorn. förslag: Sänk anslaget till arbetsförmedlingen med 1,1 miljarder relativt regeringens förslag. Arbetsförmedlingen har som myndighet lågt förtroende hos både arbetsgivare och arbetssökande. Myndigheten tenderar att vara extremt dyr och extremt ineffektiv, en situation som inte kan få fortgå. ambition är att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och öppna matchningen på arbetsmarknaden för privata aktörer. En sådan förändring måste dock ske under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering, så att det episka misslyckandet som blev resultatet av Alliansens jobbcoacher inte upprepas. kommer därför noggrant följa upp januaripartiernas arbete med denna strukturellt viktiga reform. Det kan också framhållas att när reformer nu genomförs så bör nedskärningar i första hand göras i tätorter, där det i realiteten redan finns alternativ till Arbetsförmedlingen. På landsbygden bör man gå mer försiktigt fram. förslag: Arbetsmiljörådgivare underställs . De regionala skyddsombuden utses och anställs av fackförbunden. Finansieringen sker till stor del genom skattemedel som betalas ut via . Fackförbundens nära band till Socialdemokraterna har politiserat fackföreningsrörelsen till en sådan nivå att fackförbunden inte längre i första hand fokuserar på att försvara och framföra medlemmarnas intressen, utan driver istället socialdemokratins frågor i en facklig kontext. Den som har en annan politisk uppfattning hindras aktivt av facket från att erhålla förtroendeposter trots att de har kunskap och engagemang samt medarbetarnas förtroende. vill se ett annat system för att främja arbetsmiljöarbetet och vill se oberoende arbetsmiljörådgivare, helt fristående från arbetstagarorganisationerna, istället underställda . Tid och resurser skulle härigenom läggas på arbetsmiljöarbetet istället för på en politisk agenda. förslag: Satsning på lärlingsanställningar, 500 miljoner. I ett internationellt perspektiv finns många framgångsrika exempel på lärlingsanställningar. vill se över möjligheten att skapa en svensk modell i samarbete med arbetsmarknadens parter, anpassad till de förutsättningar som råder på den svenska arbetsmarknaden. Utgångspunkten ska vara att den som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna erhållas efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. Deltagarnas ersättning under insatsen ska bestå av en procentsats av den av parterna överenskomna ingångslönen. Arbetsgivarna ska erhålla ett handledarstöd individen deltar i insatsen. förslag: Starta eget-bidrag för yrkesverksamma, 250 miljoner. vill se fler småföretag och vill underlätta för människor som har företagsidéer att våga sig på att pröva dessa. ges denna möjlighet främst till arbetssökande. Många yrkesverksamma bär på företagsidéer, men vågar av ekonomiska skäl inte säga upp sig för att pröva sin idé. Därför vill vi införa ett starta eget-bidrag för yrkesverksamma. Den administrativa hanteringen bör ligga på , och kraven för att erhålla stödet ska vara likvärdiga med de krav som ställs av Arbetsförmedlingen. 11.8 Statligt finansierad a-kassa förslag: Statligt finansierad a-kassa. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet ska vara lika självklart som ekonomisk trygghet vid sjukdom. För att skapa förutsättningar för detta bör arbetslöshetsförsäkringen bli helt statligt finansierad och rent administrativt övertas av . är arbetslöshetsförsäkringen i hög grad skattefinansierad. Utifrån detta så är det inte mer än rätt att alla löntagare ges möjlighet att ta del av denna trygghet vid arbetslöshet. Kraven för att få ersättning ska kvarstå i nuvarande form men kravet på medlemskap i a-kassa ska avvecklas. Svensk landsbygdspolitik under är ett enormt misslyckande, vilket har inneburit förlorad samhällsservice och förlorade arbetstillfällen. Över tid har utflyttningen eroderat landsbygdens befolkningsunderlag och bidragit till överhettade bostadsmarknader och överbelastad infrastruktur i storstäderna. En aktiv och konstruktiv landsbygdspolitik är alltså en nationell angelägenhet. Det finns flera politiska aspekter på landsbygdsutveckling, varav transporter och infrastruktur tas upp i avsnitt 7, arbetsmarknad i avsnitt 11, skatter i avsnitt 14 och 19. Sänkta bränsleskatter, bevarat reseavdrag och skattelättnader för småföretag utgör breda reformer som gynnar både stad och landsbygd. Ett livskraftigt näringsliv genererar arbetstillfällen och skatteintäkter över hela landet. De landsbygdsnära näringarna, framförallt jordbruk och skogsbruk, är med sina respektive långa förädlingskedjor av fundamental betydelse inte bara för landsbygden, utan för hela ekonomi. 12.1 Satsning på areella näringar förslag: Utgiftsområde 23 Areella näringar landsbygd och livsmedel stärks med 900 miljoner relativt regeringens förslag. Att det svenska skogsbruket även ges ekonomiska förutsättningar för att vara konkurrenskraftigt och lönsamt är fundamentalt för landsbygdsutveckling. Det är också en grundförutsättning för att skogsindustrin, en av landets viktigaste industri- och exportnäringar, ska kunna fortsätta att vara världsledande. Samhället ska därför, genom , verka för ett aktivt skogsbruk som bidrar till sysselsättning, artbevarande och minskade koldioxidutsläpp. stärker finansieringen för hela utgiftsområde 23 Areella näringar landsbygd och livsmedel med totalt ca 900 miljoner. Detta inkluderar bland annat insatser för skogsbruket, stödåtgärder för fiske och vattenbruk, höjt anslag till och åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. I denna summa ingår exempelvis 70 miljoner för att sätta ned slaktersättningen, för att kompensera för kostnadsökningar. I summan inkluderas även djurvälfärdsersättning enligt nedan. 12.2 Prioritera svenskt jordbruk förslag: Inför en djurvälfärdsersättning på per mjölkko och år. Sänk skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål till dansk nivå (per liter). Det svenska lantbruket är inne i en negativ spiral och har stora och växande svårigheter. Den allra viktigaste målsättningen just nu är ökad lönsamhet i jordbruket, vilket skulle minska sårbarheten och öka handlingsutrymmet för lantbrukare. Ökad lönsamhet ska skapas genom att minska omkostnader, öka efterfrågan och skapa och tillhandahålla förutsättningar för teknisk utveckling, samt ge kostnadsersättning för vissa svenska särkrav. Det är också viktigt att undanröja onödiga hinder, genom minskad administration, förenklingar och en mer tillförlitlig myndighetsprövning och tillsyn. Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina danska grannar, och anser att det är rimligt att skattenivån gällande olika insatsvaror ska vara densamma. Därför bör återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk justeras så att svenska bönder ligger på samma (låga) skattenivå som danska bönder. Samma skattesänkning ska även omfatta skogsbruket. budgeterar också för en djurvälfärdsersättning för betande kor på per mjölkko och år. Detta är ett sätt att kompensera för den konkurrensnackdel som svenska mjölkbönder har gentemot andra länder på den inre marknaden, till följd av ett mer långtgående djurskydd och beteskravet. Ett fungerande utbildningssystem är en direkt förutsättning för demokrati, kultur och hela det svenska kunskapssamhället. När etnisk och religiös segregation raserar samhällets strävan mot ett någorlunda jämlikt samhälle, framstår lika förutsättningar för unga människor alltmer som en utopi. Hur den tilltagande segregationen kan hanteras och i slutändan rullas tillbaka beror i hög grad på hur väl utbildningskedjan fungerar från förskola till högre utbildning. Vidare står arbetsmarknaden och hela samhället inför stora omvälvningar, vilket ytterligare understryker behovet av verklighetsanpassad utbildning. Många skolfrågor hanteras på nivå, men förespråkar ett statligt huvudmannaskap för skolan och en i vissa avseenden starkare statlig styrning. Inte minst måste i större omfattning se till att skolor lever upp till skollagen och läroplanen, vilket i sin tur kräver ett ökat anslag. 13.1 Slopat karensavdrag och förskolemiljard förslag: Förstärkning av förskolans finansiering, 1,3 miljarder. förespråkar slopat karensavdrag för skol- och förskolepersonal. Personalen utsätts för smittorisk och genom slopat karensavdrag får förskolepersonal bättre möjlighet att stanna hemma istället för att sprida smitta på sin arbetsplats. [47], [48] Barn behöver ges goda förutsättningar och få uppmärksamhet och omsorg i förskolan. I många fall drabbas förskolepersonal av hög arbetsbelastning, underbemanning och för många bisysslor. Detta leder till ökat antal sjukskrivningar, utbränd personal, hög personalomsättning samt till försämrad trygghet och kontinuitet för barnen. För en förbättrad miljö och förbättrade arbetsvillkor behövs en rejäl satsning på förskolan. Den föreslagna anslagsökningen på 1,3 miljarder tillåter en gräns på max fem barn per förskolepersonal. 13.2 Läraryrkets status höjs förslag: Karriärtrappa och stärkt löneutveckling för lärare. Regeringens system med förstelärartjänster ska ersättas med en genomgripande reform med en karriärtrappa i flera steg, vilket med stor framgång har praktiserats i till exempel . Lärarnas vidareutveckling sker stegvis med krav på prestation, vidareutbildning, ansvarstagande och mentorskap för yngre kollegor. Det långsiktiga målet är att de lärare som satsar på sitt yrke ska ha avsevärt bättre möjligheter till löneutveckling än vad som är fallet . förslag: Jourklasser och satsning på Skolinspektionen. Problemen med otrygghet, dålig studiero, hot och våld i skolan har ökat och måste åtgärdas. Elever som inte klarar av en normal undervisningssituation och inte är mottagliga för vuxenvärldens markeringar är ett arbetsmiljöproblem och förstör studieron för andra elever. De behöver extra stöd av särskilt kompetent personal och skall därför placeras i jourklass eller jourskola. Förberedelseskola är en skolform avsedd för elever som ännu inte tillägnat sig svenska. Det är inte en rimlig ordning att vanliga lärare, utöver sina ordinarie uppgifter, ska behöva hantera elever som inte behärskar undervisningsspråket. Nyanlända elever skall därför placeras i förberedelseskola tills de är redo att slussas in i den ordinarie verksamheten. Eftersom missförhållandena i många skolor vuxit i omfattning behövs en rejäl satsning på Skolinspektionen. Fler kontroller, oanmälda besök samt utökning av rutiner för kravställning och uppföljning behövs. Om Skolinspektionen noterar att en skola, trots upprepade varningar, inte fungerar och utgör ett arbetsmiljöproblem för lärare och elever, ska staten ta över dess drift. Staten tillsätter då en rektor som får de befogenheter och resurser som krävs för att verksamheten ska kunna drivas i enlighet med läroplanens intentioner. 13.4 Tvååriga praktiska gymnasier förslag: Korta ner samtliga praktiska gymnasieprogram från studietid till . Gymnasieskolan i har stora problem med att många elever inte fullföljer sina utbildningar. Många elever hoppar av skolan helt och hållet eller lämnar den med stora luckor i betyget.