mot · H7022830 · 2019-10-03 00:00:00 — Den svenska säkerhetspolisen, , pekar i sin årsbok ut som ett av de främsta hoten mot svensk säkerhet. nämner bland annat kinesiskt industrispionage och underrättelseverksamhet som stora risker. Att det finns ett studentutbyte med är i grunden bra, men även här har pekat på att det kan vara en täckmantel för spionage. En uppmärksammad fråga i är fallet med den svensk-kinesiske förläggaren som bortfördes av vid ett besök i . Anledningen var med största sannolikhet att hade varit öppet kritisk mot den kinesiska regimen. Överlag är demokratin och respekten för mänskliga rättigheter på tillbakagång i och landet har fått omfattande internationell kritik för detta, särskilt i frågan om hur minoriteter behandlas. Vad gäller jämställdhet så har en lång väg att vandra. Mycket få kvinnor ingår i den kinesiska ledningen och den tidigare ettbarnspolitiken har lett till ett stort kvinnounderskott och i förlängningen av det människohandel. Många kvinnor i utsätts för våld och trakasserier, och feministiska aktivister motarbetas av staten. En väsentlig aspekt av växande ekonomi är dess miljöpåverkan. De energisatsningar som genomför inrikes, men även utomlands, är tungt viktade mot fossil energi och särskilt kol. Den kinesiska branschorganisationen för energi har ansökt om att få uppföra två nya kolkraftverk fram . Av de energiinvesteringar som gör utomlands går fyra femtedelar till fossil energi. Denna utveckling är oroande och kommer, om den fortsätter, försvåra möjligheterna att hålla nere den globala uppvärmningen. Att kunna påverka i klimat- och miljöfrågor bör vara en prioriterad fråga i det fortsatta samarbetet. ökade ambitioner har självklart även säkerhetspolitiska konsekvenser. Den ökning av världens militärutgifter som skett drivs till stor del på av . Vidare är en central aktör i konflikten på den koreanska halvön och i dialogen med om dess kärnvapenprogram. I det agerar aggressivt mot länder som , och samt har, i strid med internationell rätt, tagit flera ögrupper i besittning. pressas av att genomför mer offensiva övningar i närheten av ön i allt större utsträckning. Till följd av att allierade i känner sig ansatta, har ökat sin militära närvaro i regionen. Många bedömare i utesluter inte en militär konflikt med inom en inte allt för avlägsen framtid. har även genomfört militära övningar tillsammans med , även i . I har anlagt den första kinesiska militärbasen utanför det egna territoriet. Ytterligare en viktig faktor i närområde är . och har delvis haft en konfliktfylld historia och länderna har fortfarande olösta gränstvister. , vars ekonomi även den har en hög tillväxt, kan bli en viktig balanserande faktor mot det kinesiska inflytandet. Det har tagit för västvärlden att inse allvaret i den kinesiska utmaningen. Detta har flera förklaringar. Dels handlar det handlar om att en växande kinesisk ekonomi och kinesiska investeringar har varit välkomna i när främst har genomgått en finanskris och en period av låg tillväxt. Dels handlar det om okunnighet och naivitet. Först har insikten om det kinesiska allomfattande makt över hela samhället – inklusive näringslivet – börjat sjunka in. Partiet har ökat sin makt; ett färskt exempel är den kinesiska lag som anger att såväl kinesiska medborgare som företag utomlands är skyldiga att bistå den kinesiska staten med underrättelseinhämtning. I den svenska kontexten har därför lyft behovet av större samordning kring hur ska agera gentemot . Frågan har bland annat aktualiserats i samband med kinesiska förvärv av svenska högteknologiska halvledarföretag och kinesiskt intresse för att investera i svensk infrastruktur som till exempel hamnen i och en höghastighetsjärnväg mellan och . behöver konkreta verktyg, såsom lagar, regler och strukturer, för att kunna förhålla sig till problematiska investeringar och de risker som kan finnas med att använda kinesisk teknik i svensk infrastruktur. I många fall bör välkomna samarbete och investeringar, medan det i andra fall krävs nationell kontroll för att säkra svensk handlingsfrihet och oberoende. Parallellt med de nationella verktygen behöver samordna sig med andra länder för att kunna uppnå större tyngd i relationerna med . På EU-nivå finns ett strategiskt partnerskap mellan och , men det är först som har presenterat ett förslag till en mer sammanhållen Kinastrategi som fokuserar på riskerna i samarbetet i något högre grad. Den Kinastrategin är ett bra första steg mot ett samlat europeiskt förhållningssätt. Det pågår även arbete inom EU för att stärka möjligheten att utbyta information mellan medlemsländerna kring utländska direktinvesteringar för att kunna identifiera risker. De kinesiska direktinvesteringarna inom EU uppgick till . Detta är en minskning jämfört med de närmast föregående åren. Under Trumpadministrationen har intagit en hårdare attityd mot på flera punkter. Det handlar till stor del om att infört och skärpt handelshinder mot , men även om att man velat förbjuda kinesisk teknologi i 5G-näten. har till och med gått så långt att nationellt nödläge har utlysts för att hindra amerikanska företag från att samarbeta med utländska telekomföretag, något som främst är riktat mot kinesiska leverantörer. behöver en sammanhållen Kinastrategi för att vi på lämpligt sätt kunna svara mot både de utmaningar och möjligheter som ökade globala inflytande innebär. vill att följande områden ska vara prioriterade i en sådan strategi: Lika regler och villkor i utbytet med behöver en egen Kinastrategi, men det är helt avgörande att den svenska Kinastrategin blir en del av en gemensam europeisk strategi. EU måste agera enat och arbeta solidariskt för att motverka påtryckningar mot enskilda länder. ska aktivt driva på för att EU ska bli tydligare på de punkter där det kinesiska agerandet är ett problem. Även EU och behöver samverka och ha ett gemensamt förhållningssätt gentemot . Vad gäller säkerhetspolitiken är det av särskild vikt att samarbeta med likasinnade länder för att påverka en utveckling som sker långt hemifrån, men som påverkar även säkerhet. EU måste tillsammans med och andra likasinnade länder öka pressen på att öppna sina marknader. i våra länder måste granskas med samma måttstock som våra egna i vad gäller konkurrens, subventioner, ägandeförhållanden och korruption. Därför är det bra att mer jämlika villkor mellan och är en av det tre huvudprioriteringarna i . Frihandeln måste vara dubbelriktad. Gemensamt förhållningssätt till 5G och nästa generations digitala infrastruktur Utbyggnaden av framtidens 5G-nät har skapat stora konflikter. Vissa länder som och har förbjudit kinesiska telekomföretag som Huawei och ZTE från att delta i anbudsprocessen för att bygga 5G-nätet i sina respektive länder. Detta för att de kinesiska företagen har starka kopplingar till den kinesiska staten och att det skulle innebära stora säkerhetsrisker att låta dem leverera teknik och mjukvara till kritisk infrastruktur. måste ha en gemensam linje när nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation nu byggs ut. De sker en oroande fragmentisering där olika länder och företag ger helt olika besked vad gäller kinesisk teknik i 5G-näten, kinesiskt ägande av infrastruktur eller att kinesiska företag servar näten. borde undvika ett kallt teknikkrig, men måste bättre än kunna skydda vår data och kommunikation mot politiska och ekonomiska risker. Verktyg för att hantera säkerhetsrisker ökade de kinesiska direktinvesteringarna i kraftigt. Sannolikt kommer denna utveckling att fortsätta. Därför behövs ett regelverk för att kontrollera och ytterst stoppa utländska direktinvesteringar i vital svensk infrastruktur, som kan skada svensk och europeisk säkerhet. Flera andra länder vidtar liknande åtgärder. måste snabbt få egen lagstiftning på plats, och det är bra att ett utredningsarbete pågår. Det är nödvändigt att sätta svensk säkerhet främst. Lagstiftning och regelverk ska ta sikte på investeringar som är problematiska ur säkerhetssynpunkt, och inte bli verktyg för protektionism. Svenska företag har länge varit utsatta och varnat för kinesiskt industrispionage. Dataintrånget Cloud Hopper är det mest kända fallet, men långt ifrån det enda. Det kinesiska industrispionaget går enligt () att knyta till den kinesiska staten. Vi måste skydda svenskt näringsliv i allmänhet, och innovativa teknikföretag i synnerhet. Stöld av svenska företagshemligheter hotar både svenska jobb och svensk ekonomi i stort. förslag om ett nytt cybercentrum med () som huvudman vore ett viktigt steg för att stärka cybersäkerheten hos såväl offentliga som privata aktörer och för bättre samarbete med andra länder i samma situation. måste också tillföras tillräckliga resurser för att kunna hantera denna problematik. Stärkt samarbete med för att möta klimatutmaningarna släpper ut mer koldioxid än och tillsammans. Utifrån att kommer att ha mycket stor påverkan på miljö och klimat på en global nivå så måste detta vara en prioriterad fråga för . Det handlar dels om att vara en pådrivande kraft för miljön inom internationella fora, till exempel genom gröna frihandelsavtal som premierar klimatsmarta produkter, och dels om att bör samarbeta bilateralt med vad gäller till exempel miljöforskning, utveckling av förnybar energi och hållbart skogsbruk. Detta sker via och bör kunna utökas. ska också aktivt verka för svensk export av miljövänlig teknik till som en del av en bredare svensk exportstrategi. investerar dubbelt så mycket i grön teknik som hela EU gör tillsammans, vilket betyder att det kommer finnas ett svenskt intresse för samarbete med . Stöd demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet i ska verka för en positiv utveckling i i fråga om grundläggande värden som demokrati, rättsstat, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet. Detta ska driva bilateralt i våra kontakter med . En del i det är att stödja kinesiska aktivister som tillhör det kinesiska civilsamhället. ska också verka för att dessa frågor lyfts i internationella sammanhang som till exempel EU, WTO och FN och stå upp för en fortsatt regelbaserad världsordning. Stärk Kinakompetensen i för att bättre kunna förstå landets motiv och agerande En Kinastrategi bör även bidra till att universitet och högskolor, myndigheter och Business ökar kunskapen om och i det kinesiska språket. Även det svenska näringslivet behöver öka sin kompetens. Fler måste helt enkelt kunna något om världens största land, världens snart största ekonomi och världens första ekonomiskt riktigt framgångsrika diktatur. Vi behöver fler svenska Kinaforskare, tjänstemän, analytiker, företagare och kinesisktalande studenter. Det är en central del i att såväl kunna utveckla handel och samarbete med som att kunna förstå vad som motiverar när det kommer till mer problematiska områden och kunna svara på ett relevant sätt. är det viktigaste landet ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv i närområde. Sedan har startat ett ambitiöst program för att stärka landets militärmakt. Under den nuvarande regimen har dessutom visat att landet inte väjer för att använda militära medel för att flytta på gränser som var fallet vid aggressionen mot och den illegala annekteringen av . Det ryska säkerhetspolitiska inflytande vilar på flera ben. Det handlar dels om traditionell militär makt inklusive kärnvapen, och dels om en lång rad så kallade hybridhot som cyberattacker, desinformation, underrättelseverksamhet och tillgången till energi som vapen. Vi har också sett en lång rad exempel på att är berett att använda hela skalan av hot mot länder i sitt närområde, inklusive . har övat kärnvapenanfall mot och använt kärnvapenhot mot både och . Rysk valpåverkan har kunnat påvisas vid flera av de senaste parlaments- och presidentvalen i både och . Gasledningarna Nord Stream 2 används av för att binda upp i ett beroende av rysk gas, vilket vid en kris kan växlas in till tungt politiskt inflytande. Rysk penningtvätt sker i så stora omfattning att den får säkerhetspolitiska konsekvenser. Svarta pengar används till att finansiera extrema politiska partier och rörelser i andra länder, såväl som brott, korruption och subversiv verksamhet som fastighetsköp och försvarspolitiska installationer i länder som är utsatta för rysk krigsplanering. agerande i internationella fora har också visat sig vara problematiskt. Genom sin vetorätt i FN har lyckats blockera resolutioner som riktat sig mot till exempel regimerna i , och . Detta ofta tillsammans med , ett land som också har genomfört flera militärövningar tillsammans med. Utvecklingen inrikes i går på många sätt åt fel håll. Demokrati, rättsstat och respekt för mänskliga rättigheter håller allt mer på att urholkas och utrymmet för oppositionella röster kringskärs kontinuerligt genom stängare lagstiftning. Utrymmet för utländska aktörer att stödja oppositionen i försvåras genom att organisationer i som tar emot hjälp utifrån riskerar att stämplas som ”utländska agenter”. Detta är ett öde som även drabbat civilsamhällesorganisationer som inte ens bedriver partipolitisk verksamhet. Den ryska ekonomin står fortsatt inför stora utmaningar. Tillväxten förväntas ligga kring enligt . Detta är en förhållandevis låg siffra mot bakgrund av att den ryska ekonomin redan tagit mycket stryk på grund av sjunkande oljepriser, ekonomiska sanktioner och en fallande rubel. har inte lyckats diversifiera sin ekonomi som till största delen är beroende av råvaruexport, framför allt olja och gas. Till detta ska läggas landet även har stora demografiska utmaningar med en minskande befolkning och stora sociala problem. Stora reservfonder och en låg nivå på statsskulden gör dock att har förmåga att stå emot externt tryck som sanktionerna mot landet. , och den ryska befolkningen, har också en lång historia av att kunna uthärda svåra förhållanden. Än så länge finns heller inga politiska krafter inom landet som på allvar kan utmana och regimen i Kreml. På kommer dock den höga korruptionen och det faktum att Kreml inte gjort nödvändiga investeringar i till exempel utbildning, sjukvård, innovation och infrastruktur skapa problem. Miljömässigt har en lång rad problem. Det handlar bland annat om omoderna kärnkraftverk, omfattande avskogning och stora föroreningsnivåer i både luft och vatten. påverkas inte minst av ryska utsläpp i . Klimatförändringarna kommer också ha en stor påverkan på och särskilt där stora delar av de ryska råvarutillgångarna finns. Ett varmare klimat kommer att tina upp permafrosten. När isen smälter frigörs stora mängder växthusgaser och infrastrukturen i området kommer ta stor skada. ensidiga beroende av den fossila energisektorn och brist på satsningar på energiomställning och grön teknik kommer, i takt med en minskad efterfrågan av gas och olja, att ställa inför betydande utmaningar. Stärkt nationell förmåga att hantera säkerhetshot i närområdet Grundläggande för när det gäller säkerhetspolitiken är att substantiella resurser nu tillförs försvaret på mycket . och budget som antog innebar att Försvarsmakten får de tillskott myndigheten begärt för att inte tappa i förmåga. måste dock försvarssatsningarna öka för att kunna matcha de ryska satsningarna. avser därför fortsätta att höja försvarsförmåga. För att kunna göra detta måste också resurser tillföras. Vårt mål är att försvarsutgifter ska uppgå till av BNP. I har vi föreslagit huvudprioriteringar för hur försvaret bör utvecklas . Våra förslag är väl i linje med vad såväl Försvarsberedningen som Försvarsmakten föreslagit. besitter en unik Rysslandskompetens. Den kompetensen är viktig både för , och är helt nödvändig för vår internationella trovärdighet och för vårt internationella samarbete. Ytterst bidrar den också till säkerhet genom att den ger oss bra kunskaper om den viktigaste faktorn i säkerhetspolitiken i närområde. Den kunskapen måste värnas och utvecklas. Vi bör därför se över möjligheten att skapa ett särskilt kunskapscenter för bred Rysslandskompetens i , möjligen inom ramen för FOI på grund av sekretessaspekten. Detta skall komplettera den snävare expertis som finns inom säkerhetstjänsterna och utgöra ett bättre kunskapsunderlag. Internationellt samarbete mot rysk aggression Ryskt agerande i främst har påkallat ett svar från Nato i form av utplacering av trupp och materiel samt skapande av nya högkvarter hos Natoländerna i östra . Bland annat så har Nato placerat ut fyra multinationella bataljoner i de tre baltiska staterna samt . , tillsammans med , pekas ut i nya nationella säkerhetsstrategi som en militär och politisk huvudkonkurrent. Natos agerande har varit resolut och försvarsalliansen har visat att man är beredd att leva upp till sina åtaganden gentemot sina medlemmar. Kriget i har också inneburit att Nato tydligt återigen lägger tonvikten på sitt kollektiva försvar efter en period av mer fokus på internationella insatser som den i . Trots farhågor gällande den nya administrationen har ett fortsatt starkt engagemang för säkerhet och stabilitet i . har ett omfattande samarbete med Nato, vilket är bra, men det faktum att vi inte är fullvärdiga medlemmar gör att vi inte omfattas av Natos solidariska försvarsgarantier. vill att ska ansöka om medlemskap i . Tillsammans med ett starkare nationellt försvar är det vår främsta prioritering för att öka säkerhet. EU:s ekonomiska sanktioner mot har införts som ett svar på rysk aggression och annekteringen av . Att EU har kunnat enas om omfattande sanktioner mot och hålla fast vid dem har varit ett styrkebesked för EU. Sanktionerna riktas mot personer och företag som bär ett ansvar för den uppkomna situationen i och inkluderar bland annat att frysa ryska tillgångar, importförbud mot vissa varor och reseförbud till EU för vissa individer. Även och andra länder har infört liknande åtgärder. bör verka för att EU:s sanktionsregim mot bibehålls och utökas om inte agerande i förändras till det bättre. Sanktionerna utgör ett en viktig markering från EU:s sida mot ryska brott mot internationell rätt och sätter ekonomiskt tryck på . EU är också en central aktör när det gäller gasledningsprojektet 2 mellan och . Projektet har varit mycket kontroversiellt av flera anledningar. Den viktigaste och mest oroväckande är att Nord Stream 2, om det genomförs, kommer att öka beroendet av rysk gas i . Detta går på tvärs mot EU:s energiunion där en av principerna är att EU måste diversifiera sin energiförsörjning och inte tvärtom. ska vara drivande för att stoppa gasprojektet 2. Detta är ett viktigt arbete som ska driva både inom EU-kretsen, men även bilateralt med enskilda EU-länder. Tillgången till energi kommer vara en viktig fråga i ljuset av omställning från fossilt till förnybart och kärnkraft. Då ska inte göra sig beroende av rysk gas. Samarbete kring miljöfrågor med bedriver miljösamarbete med via inom områdena vatten och havsmiljö, naturvård, miljöskydd och miljöutbildning. Även Sida har finansierat miljöarbete i . Ett svenskt miljöprojekt som rönt särskild uppmärksamhet är det vattenreningsverk som invigdes i efter många förseningar. deltar även i det multilaterala miljösamarbetet Helcom kring . Samarbetet med ryska icke-statliga miljöorganisationer står inför snarlika utmaningar som när det gäller arbetet med demokratiorganisationer. På grund av rysk lagstiftning som inskränker möjligheterna för civilsamhällesorganisationer att ta emot stöd från utlandet är det svårt att etablera samarbete. På miljöområdet ska fortsatt samarbeta med och verka för en bättre miljö i . Detta ligger i allas intresse i regionen. Miljöutmaningarna är gränslösa och måste också mötas gemensamt. Samarbetsorgan som Helcom, men även , och utgör viktiga kontaktytor gentemot . En viktig faktor när det gäller miljöarbetet tillsammans med är att landet minskar sitt beroende av fossila bränslen och i stället diversifierar sin ekonomi. Stärk arbetet för demokrati, rättsstat och respekt för mänskliga rättigheter Utöver miljöbiståndet så är svenskt bistånd till begränsat till demokratibistånd för att öka respekten för mänskliga rättigheter samt stärka demokratisk utveckling och medborgarinflytande. Det handlar konkret bland annat om att utbilda politiker och journalister och stödja civilsamhällesorganisationer. Stödet går via Sida och de politiska demokratistiftelserna i som . Fortsatt demokratibistånd till för att kunna stärka oppositionen och bidra till att mer oberoende information når den ryska allmänheten bör vara en prioriterad fråga i det svenska biståndsarbetet. Det är också en viktig del i ett ökat fokus på närområde och vad vi kan göra för att bidra till en mer demokratisk utveckling i det land som mest påverkar säkerhet. Fred och frihet i är en region som brottas med ett antal stora problem: svåra konflikter mellan och inom ett flertal stater, avsaknad av demokrati och fungerande institutioner, otillräcklig ekonomisk tillväxt, religiös extremism, miljö- och klimatutmaningar med bland annat extrem värme, samt demografiska utmaningar. Det är en extremt varierad region, med närmare 450 miljoner invånare fördelade på 18 länder på ett område ungefär lika stort som , i rikare länder som , och samt extremt fattiga länder som . Den rad svårlösta krig och konflikter som präglar har skapat kaos, mänskligt lidande, en grogrund för extremism samt en utbredd politisk instabilitet även i de länder där väpnad konflikt inte pågår. Inbördeskrigen i respektive har resulterat i hundratusentals dödsoffer och att miljontals människor drivits på flykt. IS/Daish kontrollerade som mest ett område dubbelt så stort som . En övergripande kamp mellan en koalition av sunnimuslimska stater, framför allt och , och shiamuslimska krafter ledda av sätter sin prägel även på inbördeskrigen i , och . I flertalet konflikter har också , , och EU engagerat sig på olika sätt, antingen genom militära interventioner, ekonomisk hjälp eller politiska påtryckningar. Med andra ord är i högsta grad fortsatt en spelplan för stormakternas geopolitiska intressen. Ett stabilt, demokratiskt och välmående ligger i intresse. Vi ser hur stora migrationsströmmar från konflikter i har skapat stora utmaningar i flera europeiska länder och i det europeiska samarbetet som helhet. Den grogrund för religiös extremism som konflikthärdarna också utgör, samt återvändande IS-terrorister, bidrar till att terrorhotet i fortsatt är påtagligt. Men vi kan också konstatera att det, i egenskap av människa, är helt omöjligt att stå passiv inför de obeskrivliga brutaliteter som förekommit i – inte minst folkmordet på yazidier och de systematiska sexuella övergreppen mot och förslavandet av yazidiska kvinnor, samt Assadregimens kemvapenattacker mot sin egen befolkning. Det behövs ett EU-gemensamt agerande för att lagföra de personer som rest från till framför allt och för att bli IS-terrorister. De ska stå till svars för sina brott. Allra helst ska EU bidra till en rättslig lösning på plats, så att IS-terrorister döms där de är. ska också, främst inom ramen för EU och FN, men också bilateralt, verka för att politiskt lösa de konflikter som lamslagit regionen. Vi bör aktivt stötta de fredsprocesser, förhandlingsförsök och medlingar som pågår. Givet att kvinnors ställning i regionen i allmänhet är svag, särskilt i den politiska och ekonomiska eliten, bör också aktivt understryka vikten av mäns och kvinnors lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom ramen för dessa processer. Naturligtvis ska vi fortsatt vara kritiska till auktoritära styren och fördöma övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. Med demokratin som grund har lyckats bygga ekonomiskt välstånd, trots avsaknad av naturtillgångar, och utvecklat ett av världens främsta länder vad gäller forskning och innovation, trots sin ringa storlek och befolkningsmängd. I övriga lyser demokratins centrala institutioner – politiska partier, fri media, oberoende domstolar, yttrande- och föreningsfrihet – med sin frånvaro. I stället har undermåliga utbildningssystem och ineffektiva statsförvaltningar, samt dålig ekonomisk politik med nationalistiska eller socialistiska förtecken, satt sina spår.