ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021272 · 2019-10-02 00:00:00 — Försäljning av öl och vin i landsbygdsbutiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta försäljning av öl och vin i landsbygdsbutiker och tillkännager detta för regeringen. De som bor och verkar i storstäder har en mycket god samhällsservice med en välutbyggd kollektivtrafik i form av bland annat tunnelbana och bussar. Det finns dygnet-runt-öppna apotek och närhet till det mesta. Det är en dramatisk skillnad jämfört med dem som bor utanför storstäderna, där man är beroende av att ha närhet till livsmedelsbutiker och närservice. Dock är det mycket låg lönsamhet för dessa butiker som kämpar för att hålla sig kvar och för möjligheten att kunna ha flexibla öppettider, även på landsbygden. Det är vi konsumenter som ytterst bestämmer vilka butiker som överlever konkurrensen, vilket är bra i en marknadsekonomi. Det vi politiker dock kan, och bör, göra är att underlätta för företag, och därmed människor, att finnas och verka i hela . En konkret åtgärd som skulle underlätta livet utanför storstäderna är att möjliggöra för butiker att sälja ett bredare sortiment av varor, däribland öl och vin. Det skulle ge ett större kundunderlag eftersom lokalbefolkningen inte skulle behöva resa flera mil för att inhandla öl och vin utan köpa dessa varor i samband inköp av övriga varor till hushållet. Detta skulle skapa nya möjligheter till intäkter till mindre butiker samt ge möjlighet för människor boende utanför storstäderna att enkelt och smidigt kunna köpa enklare sortiment av öl och vin liksom storstadsbor. Det skulle leda till en stor förändring i men ligga väl i linje med vad andra länder redan tillåter. I ett första steg skulle man kunna genomföra en testförsäljning i ett antal regioner och butiker i . Därefter skulle man kunna utvärdera försäljningen följt av att, om försöket utfaller positivt, införa ett system med licensbutiker på landsorter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021273 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av bilstödet för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Assistansreformen som genomfördes har gett många människor med funktionsnedsättningar möjlighet att bli mer självständiga och oberoende på ett helt nytt sätt som inte varit möjligt. Tack vare personlig assistans kan personer med funktionsnedsättningar styra över sitt liv och vara med på spontana aktiviteter precis som alla förväntar sig att kunna göra. En bristande tillgänglighet i samhället innebär dock en begränsning av möjligheten för personer med funktionsnedsättning att röra sig fritt. Detta gäller i första hand persontransporter. har en lag om handikappanpassad kollektivtrafik, men trots den förekommer fortfarande stora brister när det gäller tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Det blir då en omöjlighet att resa kollektivt. Den som har en funktionsnedsättning och som har svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att åka kollektivt kan beviljas bilstöd. Det gäller även föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. Bilstödet fungerar som ett bidrag för att köpa bil, anpassa den efter de behov som finns och för att ta körkort. För att en vuxen person ska kunna beviljas bilstöd krävs att denne kan köra bilen själv. Många personer med funktionsnedsättning lever aktiva liv, men saknar möjlighet att köra bil själva. I många fall finns dock en personlig assistent som skulle kunna göra det. Kravet att man måste kunna köra bilen på egen hand medför därmed en onödig begränsning av den frihet och möjlighet till självständighet som skulle kunna uppnås med stöd av personlig assistans. är dessa personer hänvisade till färdtjänst, vilket sannolikt innebär ökade kostnader för samhället som skulle kunna undvikas om man fick köra egen bil med stöd av personlig assistans. Dessutom motverkar dagens hänvisning till färdtjänst de handikappolitiska målen om delaktighet. Det vore därför önskvärt att regeringen överväger en översyn av huruvida personer med funktionsnedsättning med svårigheter att förflytta sig på egen hand eller med kollektiva färdmedel skulle kunna beviljas bilstöd även om de inte har möjlighet att köra bilen själva.
mot · H7021274 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn för att krogar och restauranger i normalfallet ska kunna ha öppet till kl. 5 i alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av den mängd alkohol som får serveras på exempelvis ett mikrobryggeri och tillkännager detta för regeringen. Ofta kan man läsa i media om att kommunerna i tolkar alkohollagstiftningen olika. Det beror på utformningen av lagstiftningen, och för att samma lagar ska gälla oavsett vilken kommun man befinner sig i är det nödvändigt att göra en översyn. Ett exempel på olikheten i lagen är öppettider för krogar och restauranger där det ser mycket olika ut. Normalfallet borde bli att alla restauranger i ska kunna ha öppet . har det växt fram en stor och omfattande småskalig mikrobryggerinäring i . Som konsument bör man kunna besöka ett mikrobryggeri och prova produkterna vid besöket på dessa anläggningar. I vissa kommuner får man servera ett glas med mycket liten mängd alkohol. Detta är främst en lösning för starksprit som ej är anpassad till provning av exempelvis öl. Det finns många regler och detaljer som en krögare har att ta hänsyn till för att följa lagen. I ett modernt samhälle som borde man kunna uppdatera och förenkla regelverket ordentligt och anpassa det till hur samhället ser ut . fanns det kanske vissa behov av en omfattande och detaljerad lagstiftning runt servering av alkohol, men i takt med att samhället har utvecklats och befolkningen har blivit mer global, så har även behovet av en så detaljerad lagstiftning minskat. Man måste utgå från att företagaren som driver sitt företag har allt intresse av att verksamheten inte orsakar olägenheter för kunderna då de inte skulle komma till restaurangen/baren om det inte var en trevlig och trivsam miljö.
mot · H7021275 · 2019-10-02 00:00:00 — Användning av konsumentprisindex vid anpassning av pensionerna till kostnadsläget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra beräkningsmetoden för pensioner till ett prisindex som stämmer bättre överens med den konsumtion som är aktuell för de pensionärer som enbart har garantipension, och detta tillkännager för regeringen. Vid beräkning av garantipensionerna används konsumentprisindex (KPI) för att anpassa pensionerna till ändringar i konsumentpriserna. KPI ger en sammanvägd bild av hur konsumtionskostnaderna har förändrats. Men KPI är baserat på priser på alla varor och tjänster, både sällanköpsvaror och dagligvaror. För en pensionär med enbart garantipension är dagligvarorna, hyra och så vidare de prioriterade utgiftsposterna. Sällanköpsvaror är dessa pensionärer tvungna att välja bort eftersom de inte har råd att investera i nya bilar, vitvaror, hemelektronik med mera. Eftersom den kategorin konsumtionsvaror har en ofta betydligt lägre prisutveckling än dagligvaror så sänks KPI till en lägre nivå än som motsvarar många pensionärers aktuella konsumtion. Införandet av ett prisindex som bättre speglar fattiga pensionärers konsumtion skulle ge en mer rättvis justering av garantipensionerna. Regeringen bör därför överväga att låta ta fram ett konsumentprisindex, som anpassas till pensionärers verkliga konsumtion, för beräkning av pensionerna.
mot · H7021276 · 2019-10-02 00:00:00 — Brist på mobilnät på landsbygd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en strategi så att hela får mobiltelefontäckning och tillkännager detta för regeringen. i och finns det fortfarande väldigt många platser som saknar täckning för mobiltelefoni. Detta har blivit en symbol för hur landsbygden särbehandlas på ett negativt sätt för människor som har både sitt liv och verkande på landsbygden. Det innebär inte bara stora säkerhetsrisker utan försvårar också för näringarna. Näringar som är viktiga för att landsbygden ska fungera men också de näringar som faktiskt ska stå för den viktigaste delen i en omställning till ett mer miljö- och klimatsmart samhälle. Denna orättvisa måste få ett slut och människor på landsbygden ska kunna avnjuta samma service i fråga om mobiltelefoni som övriga samhället. Därför behöver en strategi tas fram så att hela har mobiltelefontäckning.
mot · H7021277 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga Systembolagets monopol och tillkännager detta för regeringen. Att vi enbart har en aktör i som tillåts sälja starkare alkoholhaltiga drycker är en ordning som gör tämligen unikt i västvärlden. En aktör som dessutom ägs av staten. Monopolet innebär att en stor och viktig marknad som skulle kunna innebära mycket gott för i form av många arbetstillfällen och tillväxt knappt existerar i vårt land. Att stävja myndiga medborgares alkoholkonsumtion genom ett marknadsmonopol som har till syfte att begränsa människors fria val och beslut hör inte hemma i ett modernt samhälle. Att avskaffa Systembolagets monopol skulle dessutom gynna den nya småskaliga tillverkningen av öl och vin i när tillgänglighet och distribution förbättras, så att man bland annat kan inhandla produkterna vid tillverkningsplatsen. Det svenska alkoholmonopolet är en obsolet kvarleva från en gången tid som inte hör hemma i en modern och fri marknadsekonomi. Det är tid att överväga att upphäva Systembolagets monopol och tillåta fler aktörer än en att sälja alkoholhaltiga drycker i butik.
mot · H7021278 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till gårdsförsäljning och tillkännager detta för regeringen. I har vi både ett alkoholmonopol och en restriktiv alkoholpolitik som i kombination med varandra resulterat i en koncentration av ägandet av svenska alkoholdrycker till endast ett fåtal intressenter. För att skapa förutsättningar för att små lokala dryckesproducenter ska kunna expandera vore det önskvärt med fler tillvägagångssätt för att sälja deras varor. Småföretag i andra branscher växer ofta efter mönstret att de först etablerar sig på den lokala marknaden och därefter, allteftersom expansion sker, etablerar de sig i nya områden. Detta första steg förhindras i och med alkoholmonopolet eftersom småföretagen då tvingas följa direktiv och förhållningsorder från ett monopolföretag som saknar intresse av att mindre producenter får möjlighet att sälja sina varor. Samhället bör eftersträva att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker får samma möjligheter att nå konsumenter i närområdet som större producenter från kända regioner. Inte minst för att lokalt producerade varor innebär mindre slitage på ändliga naturresurser från transporter samt att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker är efterfrågade från konsumenterna i egenskap av att de är lokalt producerade. Landsbygden och glesbygden kan med ett förenklat regelverk kring försäljning av egenproducerade alkoholhaltiga drycker få fler möjligheter till inkomst, där en enskild jordbrukare då exempelvis kan ha som bisyssla att producera sitt eget gårdsvin. Att på detta sätt underlätta för småbrukare och mångsysslare leder till att fler vägar till framgång blir möjliga. Fler inkomstvägar som tillåts för landsbygdsbefolkningen leder till en mer levande landsbygd, vilket borde uppmuntras. Slutligen ska sägas att det torde vara en smal sak att se till att den restriktiva svenska alkoholpolitiken upprätthålls som gårdsförsäljning tillåts. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021282 · 2019-10-02 00:00:00 — Krafttag mot multiresistenta bakterier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förnya strategin mot antibiotikaresistens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet mot antibiotikaresistens och för global hälsa i utvecklings- och biståndspolitiken och tillkännager detta för regeringen. Antibiotika har använts inom sjukvården , och 1945 fick , och för upptäckten av och insikterna om en av världens mest använda antibiotikatyper, penicillinet. Tack vare antibiotikan kan vi bota enkla infektioner som var dödliga. Antibiotika resistensen är ett av vår tids största hot och finns det bakterier som är motståndskraftiga mot all tidigare antibiotika. Eftersom inget antibiotikum går att ta till mot dessa infektioner orsakas ca 500 000 dödsfall av resistenta bakterier. har antibiotikan brukats i för stora mängder och brukats felaktigt, inom både sjukvården och lantbruket. När resistensen mot antibiotikan sprider sig blir det svårare att behandla vanliga infektioner såsom lunginflammation, men även avancerad vård som exempelvis cancerbehandlingar försvåras då det blir svårare att behandla infektioner orsakade av resistenta bakterier. Det finns ett stort behov av krafttag kring antibiotika. Fel- och överanvändningen måste upphöra och forskningen och utvecklingen av nya antibiotika behöver öka. Bättre sanitetsförhållanden, tillgång till rent vatten och ökad tillgång till vaccinationer leder till minskad antibiotikaanvändning och minskar risken för utveckling av resistenta bakterier. Vattenförsörjning, sanitet och vaccinationer är därför områden som i större utsträckning bör prioriteras i utvecklings- och biståndspolitik. Regeringen beslutade om en strategi för arbetet mot antibiotikaresistens. Strategin gäller till 2020 och omfattar arbetet nationellt, inom EU och internationellt. Strategin behöver förnyas och måste kompletteras med initiativ och handlingsplaner, och arbetet med global hälsa och mot resistenta bakterier måste tydligare prioriteras i utvecklings- och biståndspolitik.
mot · H7021283 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att legalisera altruistiskt surrogatmödraskap och tillkännager detta för regeringen. Varje människa bör äga makten att fatta beslut om sin egen kropp. Att legalisera altruistiskt surrugatmödrarskap handlar därför inte främst om att tillfredsställa barnlösa pars längtan efter ett barn, utan om att erkänna och ge varje kvinnas rätt till sin kropp. Genom förbudet av surrugatmödrarskap försvåras många människors familjebildning och kvinnor fråntas rätten att själva bestämma över sin kropp. Barn som tillkommit till världen genom surrugatmödrarskap finns redan i . Regelverket för dessa barn är juridiskt mycket osäkert och behöver förtydligas för att säkerställa att barn inte hamnar i kläm. Regeringen utredde frågan om surrugatmödrarskap i SOU 2016:11, men valde att bortse från att presentera förslag kring surrugatmödrarskap och konstaterade endast att risken för påtryckningar är stor. Risken för påtryckningar finns, men den risken rättfärdigar inte att alla de kvinnor som av fri vilja vill hjälpa vänner och familj ska fråntas rätten att göra det. Regelverket kring detta område behöver givetvis vara rigoröst. Det måste säkerställas att samtliga parter är frivilliga och att inga påtryckningar förekommer, men politik och byråkrati ska inte kunna hindra en kvinna som av egen vilja vill hjälpa en barnlös vän eller familjemedlem genom surrugatmödrarskap. När tekniken finns är det att frånta henne rätten från sin egen kropp. bör inte neka barnlösa familjer möjligheten till barn om det finns en frivillig kvinna i familjens närhet som vill erbjuda sig att bära barnet som värdmoder. Regeringen bör skyndsamt ta fram en ny utredning med uppdraget att ta fram förslag på hur legalisering av altruistiskt surrugatmödrarskap kan införas i .
mot · H7021284 · 2019-10-02 00:00:00 — Jämställt föräldraskap i äktenskapsliknande förhållanden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera så att faderskapet kan bekräftas redan under graviditeten för de män som är sammanboende och lever under äktenskapsliknande förhållanden med mödrarna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera så att fadern automatiskt ges gemensam vårdnad om barnet i samband med att faderskapet bekräftas i det fall fadern är sammanboende och lever under äktenskapsliknande förhållanden med modern och tillkännager detta för regeringen. Det kan vara en krånglig process att få juridisk rätt till sina egna barn som ogift man. Dagens lagstiftning är föråldrad och skriven för en annan tid och behöver moderniseras. Som gift man i en olikkönad relation får barnets far automatiskt faderskapet bekräftat och gemensam vårdnad om barnet. För fäder till barn i relationer där föräldrarna inte är gifta med varandra är processen för att få juridisk rätt till barnen onödigt lång och föråldrad. För par som inte är gifta måste fadern efter att barnet är fött besöka socialförvaltningen i respektive hemkommun för att fastställa sitt faderskap till barnet. Detta görs skriftligt tillsammans med två vittnen som vidimerar intyget. I samband med att faderskapet bekräftas tror många att båda föräldrarna även ges gemensam vårdnad om barnet. Så är inte fallet; efter att fadern har bekräftat föräldraskapet behöver båda föräldrarna anmäla gemensam vårdnad om barnet. Lagstiftningen är inte bara föråldrad; den medför också risker för barnet. Faderskapet bekräftas först när barnet är fött, och skulle fadern avlida innan faderskapet är bekräftat förlorar barnet rätten att ärva sin far. Processen kan vara nödvändig då det råder osäkerhet kring vem som är fader till ett barn, men för par som är sammanboende och lever under äktenskapsliknande förhållanden behöver processen förenklas i syfte att ge barn juridisk rätt till båda sina föräldrar. För att ge barn samma juridiska rätt till sina föräldrar bör uppdateras så att faderskapet kan bekräftas redan under graviditeten samt att barnets far ges gemensam vårdnad om barnet i samband med att faderskapet bekräftas i det fall att föräldrarna är sammanboende och lever under äktenskapsliknande förhållanden.
mot · H7021285 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen vad gäller inkomst av kapital till följd av bostadsförsäljning för studiemedlets bidrags- och lånedel och tillkännager detta för regeringen. Fribeloppet är den maximala inkomst en student får erhålla utan att förlora sitt studiemedel. Fribeloppet har tidigare höjts i flera steg men är fortfarande på en tämligen låg nivå. Många studenter klarar utan problem av att arbeta vid sidan av sina studier men tvingas i och med fribeloppets låga tak att tacka nej till jobbpass och måste planera sommarens studieuppehåll noga för att inte arbeta för många veckor på sommarjobbet. Att studenter tvingas tacka nej till arbete är givetvis inte önskvärt. Fribeloppet skickar signalen till studenter att flit och slit inte lönar sig. Det är fel; de studenter som vill ta ett större personligt ansvar för sin försörjning, arbeta och tjäna extra pengar vid sidan av sina studier ska uppmuntras till att göra det, inte bestraffas. Ett arbete vid sidan av studierna ger inte bara en större frihet och mer pengar i plånboken, det ger också en värdefull koppling till arbetsmarknaden och ökar studentens möjlighet till arbete efter avslutad examen. Vidare omfattar fribeloppet även inkomst av kapital, något som drabbar de studenter som genomfört en bostadsförsäljning extra hårt. Det är inte rimligt att de studenter som genomfört en bostadsförsäljning ska få indraget studiemedel. Fribeloppet leder alltså inte enbart till färre arbetade timmar bland studenter, det leder också till onödiga och hämmande inlåsningseffekter på bostadsmarknaden. Det kan finnas en poäng att det finns någon form av fribelopp för studiemedlets bidragsdel, dock bör det inte gälla inkomst av kapital till följd av bostadsförsäljning och för studiemedlets lånedel bör inkomstprövningen helt tas bort. Att ta ett personligt ansvar, jobba extra och anstränga sig måste löna sig även för studenter.
mot · H7021286 · 2019-10-02 00:00:00 — Höjd ersättning till följd av expropriation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra i 4 kap. expropriationslagen och därmed höja ersättningen till mark- och fastighetsägare vid expropriation från dagens 1,25 av marknadsvärdet till 2,0 av marknadsvärdet och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är skyddad av svensk grundlag, men äganderätten är inte oinskränkbar. I 2 kap. 15 § regeringsformen står det att inskränkning i äganderätten tillåts om det krävs för att tillgodose angelägna och allmänna intressen. Det kan exempelvis handla om att bygga ny väg eller järnväg. Att förlora mark eller fastigheter till följd av expropriation, alltså till följd av tvång, är ett stort ingrepp i äganderätten. De flesta som drabbas är mark- och fastighetsägare på landsbygden och affektionsvärdet på en gård som varit i familjen i generationer, eller på ett hus som man själv har byggt, kan vara ovärderligt. Hur stor ersättning mark- eller fastighetsägare får bestäms utifrån förhållandena den dag när myndighet tar marken i anspråk, den så kallade värdetidpunkten. Ersättningarna regleras i väglagen samt lagen om byggande av järnväg. Båda hänvisar till 4 kap. expropriationslagen, vilken säger att ersättningen ska motsvara marknadsvärdet plus . Ersättningen måste anses mycket låg givet att ingen hänsyn tas till affektionsvärde samt de obehagliga omständigheterna att behöva lämna ifrån sig mark och fastigheter till följd av tvång. Ersättningen till följd av expropriation bör höjas för att ge en mer skälig ersättning till det intrång som görs i äganderätten samt för att ta höjd för ovärderliga affektionsvärden. Om en mark- eller fastighetsägare frivilligt väljer att sälja sin mark eller fastighet på marknaden ersätts denna därmed enligt marknadsvärdet. En rimlig princip bör vara att den mark- eller fastighetsägare som till följd av statlig expropriation ger en ersättning motsvarande dubbla marknadsvärdet givet att omständigheterna är under tvång. Expropriationslagens 4 kap. bör därmed förändras så att ersättningen höjs från dagens 1,25 av marknadsvärdet till 2,0 av marknadsvärdet.
mot · H7021287 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att reformera barnbidraget till ett studiebidrag fr.o.m. den dag då barnet omfattas av skolplikten, och detta tillkännager för regeringen. Det är det allmänna barnbidraget infördes i . Bidraget var ett led i utvecklingen av den moderna välfärdsstaten och syftade till att ge alla barn bättre förutsättningar, oavsett sina föräldrars bakgrund. vet vi att det, oavsett barnbidrag eller inte, är alltför många barn som ärver sina föräldrars utanförskap. För att ge barnbidraget rollen att kunna lyfta barn ut ur utanförskap borde barnbidraget reformeras till ett studiebidrag, och således endast betalas ut till föräldrar vars barn närvarar och får accepterade resultat i undervisningen, från och med då barnet omfattas av skolplikten. På många sätt är ett av världens mest fantastiska länder. Här kan vem som helst bli vad som helst, i teorin. I praktiken ser det däremot annorlunda ut. Krav, förväntningar och kultur hemifrån spelar ofantligt stor roll för hur det går för oss i livet. Utanförskap går alltför ofta i arv, men så ska det inte behöva vara. Alla barn förtjänar att omges av höga förväntningar. Inget barn ska behöva ärva sina föräldrars utanförskap. En reformation av barnbidraget till ett studiebidrag skulle vara ett incitament för föräldrar som inte har en studiebakgrund att ställa krav på och uppmuntra sina barn att prioritera skolan. En reformering av barnbidraget skulle troligtvis ha mest positiva effekter i familjer som befinner sig i en socioekonomiskt utsatt situation och genom att bidraget kopplas till ett krav kan barnbidraget äntligen uppfylla sitt egentliga syfte, att lyfta barn, oavsett förutsättningar, ur utanförskap.