mot · H7023417 · 2019-10-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en samlad bedömning av militära och civila engagemang i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom propositionens förslag att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . har bidragit till FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma), men även till den EU-ledda utbildningsinsatsen EUTM i landet. Utöver det militära engagemanget i har skalat upp biståndsinsatserna till såväl som regionen i stort. Biståndet inkluderar hela skalan från humanitära insatser och satsningar på jämställdhet till klimatbistånd och utvecklingssamarbete. Det är bra att har gjort, och gör, omfattande insatser för att förbättra situationen i en av de mer oroliga regionerna i världen. Dock måste vi ha i åtanke hur vi använder de begränsade resurser som besitter på bästa sätt. har fram tills nu bidragit med kvalificerade underrättelseförband till Minusmainsatsen, förband som utgör en begränsad resurs och som även behövs för utbildning och insatser i närområde. Det faktum att Minusma är en FN-ledd insats har dessutom inneburit begränsningar i det svenska styrkebidragets möjligheter att agera. Ett exempel är FN:s problem att få fram relevant kapacitet för medicinsk evakuering. Det föreslagna svenska bidraget till Minusma ska dock utgöras av ett lätt skyttekompani med en nationell stödenhet parallellt med att den svenska basen i Timbuktu avvecklas. Försvarsmakten har pekat på problemen med svenskt deltagande i omfattande långvariga rotationsinsatser som den i . Dels har de en negativ påverkan på kritiska funktioner som uppföljning av säkerhetsläget, logistiskt stöd samt nationell ledning, dels pekar Försvarsmakten på att de internationella insatserna måste sättas i relation till uppbyggnaden av det nationella försvaret som sker . Utifrån detta förordar Försvarsmakten att bör koncentrera sina insatser till färre operationsområden samt att svenskt deltagande ska prioriteras i första hand till Natoledda insatser, i andra hand till EU-ledda insatser och i tredje hand till FN-ledda insatser. Vi moderater anser att Försvarsmaktens förslag är relevanta mot bakgrund av de utmaningar som det svenska försvaret står inför . De prioriteringarna bör tillsammans med svenska intressen vara vägledande för vilka insatser ska delta i framgent. internationella insatser måste göra maximal nytta, och i ett försämrat säkerhetsläge i närområde måste de nationella behoven prioriteras. Vi får i samband med den kommande försvarspolitiska inriktningspropositionen anledning att återkomma till denna principiella fråga. En ytterligare aspekt som påverkar engagemang i är samarbetet inom EU, och särskilt det med . är det land som var först med en militär styrka på plats i efter att säkerhetsläget försämrats dramatiskt . Den franska insatsen Operation Serval 2013–2014 lyckades med att trycka tillbaka rebellerna och och förbättra säkerhetsläget i de norra delarna av . har fortsatt en större militär kontingent kvar i . Den svenska insatsen i har varit en del i det svenska stödet till efter terrorattentaten i och den franska begäran om stöd enligt artikel 42.7 i Lissabonfördraget. Det svenska försvars- och säkerhetssamarbetet med inom EU och i en bredare europeisk kontext har fördjupats . är det land som driver på att EU:s försvarssamarbete ska fördjupas, och gick med i det franskledda försvarssamarbetet European Intervention Initiative där även ingår. Slutligen är det värt att notera att den svenska strategin för utvecklingssamarbete med löper fram t.om. 2020, dvs. som det föreslagna mandatet för den svenska militära insatsen. Strategin omfattar sammanlagt 1 200 miljoner över perioden och kanaliseras såväl bilateralt via Sida som via kärnstöd till en rad FN-organ. inriktning är att biståndet framgent bör fokuseras på humanitära insatser, klimatbistånd och satsningar på jämställdhet i enlighet med de prioriteringar som vi gör i vår utrikespolitiska plattform. En viktig aspekt är att det måste finnas goda möjligheter till styrning och utvärdering av de insatser som görs. Erfarenheterna från den svenska insatsen i visar dessutom betydelsen av att biståndsinsatserna är väl koordinerade med de militära insatserna för att ge maximal effekt. Därför är det särskilt viktigt att eventuella förändringar i det militära bidraget taktas med den svenska biståndsstrategin för . inriktning är att det svenska militära bidraget till Minusma bör avvecklas i dess nuvarande form. Dock behövs det en gedigen genomlysning av vilka konsekvenser en sådan avveckling skulle få – det gäller såväl civilt som militärt på plats i , men även utifrån säkerhetspolitiska samarbeten. Därför bör regeringen återkomma till med en skrivelse som samlat redovisar hur regeringen ser på fortsatta engagemang i på lång sikt och vilka resurser som krävs – militära insatser, biståndsverksamhet samt de diplomatiska och politiska resurserna på plats i regionen. En sådan redovisning bör också inkludera en bedömning av vilka effekter en fortsatt större insats i kan ha på uppbyggnaden av det nationella försvaret.