mot · H7022632 · 2019-10-03 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Kriminaliteten och otryggheten breder ut sig i . Rättsväsendet står underfinansierat och bortprioriterat. En ansvarslös, kravlös migrations- och integrationspolitik har skapat än större segregation. Tilltron till polis- och rättsväsendet blir allt mindre. skapar radikalism och extremism runt om i världen nya problem, där terrorister enklare rör sig över landsgränser och med ny teknik hotar det som varit tryggt. Statens kärnuppgift, att värna medborgarnas trygghet, står hotad. tar dessa problem på största allvar. Vi har prioriterat rättsväsendet och trygghet för våra medborgare. Det måste ske förstärkningar av resurser, befogenheter och verktyg till rättsväsendets alla delar. Övergripande reformer och en förändring av vårt sätt att bemöta denna problematik kommer att vara en av vår tids stora frågor. Om vi ska motverka den växande problematik som blir allt mer uppenbar så krävs det förändringar , vi kan inte vänta . Arbetet med att stärka med personal fortgår. Det finns dock en begränsning i hur många som kan utbildas, och många upplever alltjämt villkoren så undermåliga att de underlåter att arbeta kvar. En särskild lönesatsning främjar kvarstannandet av medarbetare vid myndigheten samt skapar incitament för återrekrytering av poliser som för nuvarande arbetar med annat. tillför för detta för . Renodling av polisens arbetsuppgifter I syfte att frigöra polisiär kompetens bör administrativ personal anställas i större utsträckning. Genom att fördela administrativa uppgifter eller andra icke-polisiära uppgifter till sådan personal kan de med polisutbildning arbeta med kärnverksamheten, vilket bör leda till större effektivitet. För detta anslås för . Investeringar i den tekniska miljön Myndigheten har med den ökade personalstyrkan tillkommande behov av it-stöd. Utöver detta bör arbetet med en förbättring av de e-tjänster som erbjuds medborgarna fortsätta. Slutligen finns ett behov av förbättringar inom myndighetens krisberedskap och planering för civilt försvar. Detta arbete bör prioriteras. För detta anslås för . Myndighetens materiel är i behov av upprustning, förstärkning och utveckling. Anskaffning av ändamålsenlig utrustning bör ej skjutas . För detta anslås för . Då möjligheten till tillståndsfri kameraövervakning förväntas träda i kraft förväntas även myndighetens användning av kameraövervakning öka. Kameraövervakning är ett effektivt verktyg både för beivrandet samt förebyggandet av brott. föreslår en anslagshöjning om 100 miljoner för , i syfte att tillse att kameraövervakning kan nyttjas i större utsträckning. Organiserad tillgreppsbrottslighet bedrivs till stor del av internationella brottsnätverk. har ett ansvar att handha de kontroller som sker både vid yttre och inre gräns samt inre gränskontroller. Dessa olika kontroller är ett effektivt medel för att beivra och förhindra den gränsöverskridande kriminaliteten. I syfte att understödja motverkandet av denna kriminalitet bör myndigheten tillföras de äskade medlen, vilket innebär en anslagshöjning om för . I av ökande allvarlig brottslighet bör den kapacitet utvecklas i syfte att förenkla agerande på fler platser . För detta anslås för . Behovet av forensiska undersökningar i brottmål förutses öka då skjutvapenvåldet, sprängningar, drogkriminalitet och sexualbrottslighet alltjämt ökar. För att underlätta beivrandet av brottslighet där denna verksamhet är essentiell anslås för , denna satsning utökas till sammanlagt . Beredskapspolisen bör återinföras för att möta tillfälliga behov av förstärkning vid extraordinära händelser. Detta är synnerligen behövligt då kommer att vara underdimensionerad. För att genomföra detta anslås för . Terrorism och extremism ökar internationellt, så även i . Säkerhetspolisen uppvärderade hotet från högerextremistiska miljöer, som hotet från vänsterautonoma grupperingar kvarstår. Extremistisk islamism utgör alltjämt det största hotet mot säkerheten i , något som kan förutses öka då terrorister från den besegrade så kallade Islamiska staten har återvänt, och fortsätter att återvända, till . Då lagstiftning ännu är synnerligen underutvecklad ökar Säkerhetspolisens behov av att effektivt kunna följa sådana individer. För att möta detta behov föreslås en anslagshöjning om 210 miljoner för . Då stegvis utvidgas krävs även en utökad kapacitet hos . Myndighetens prognos tillgodoses men beräknas behöva ytterligare resurser under återstående anslagsperiod. Detta bör tillgodoses och det bör även analyseras huruvida ytterligare förstärkningar är behövliga framgent. Ärendeinflödet ökar och enskilda ärenden blir allt mer komplexa. Utredningsresurser behöver således tillföras. För detta anslås en höjning om för . Antalet mål som behöver avgöras kan, med en förstärkning av rättsväsendet som helhet, antas öka. Domstolarna kan då ej tillåtas bli en fördröjande del av rättsväsendet. I syfte att möta en ökad måltillströmning, kompetensförsörjning och behov av viss digitalisering anslås ytterligare 297 miljoner för . Ökad trygghet och säkerhet i domstolar Tryggheten för dem som deltar i rättsväsendets processer bör aldrig betvivlas. Tyvärr är detta inte alltid fallet, det förekommer allt för ofta att målsäganden eller vittnen upplever en otrygghet, även vid domstolarna. Detta sker i synnerhet då de delar utrymmen med individer knutna till gärningsmannen. I syfte att fortsätta arbetet med utökad trygghet och säkerhet vid domstolarna föreslås ytterligare för . Kapacitetsbristen på både anstalter och häkten är oroande. Kapacitetsbristen förutses inte heller avhjälpas under närtid. Situationen är så pass ansträngd att myndigheten anser att behövliga straffskärpningar kan behöva skjutas på obestämd framtid. Detta bör ej anses rimligt. I syfte att avhjälpa den akuta problematiken med platsbrist bör avtal med andra länder om nyttjande av anstaltsplatser genomföras. Dessa platser bör främst användas för utländska medborgare och andra långtidsdömda. Den exakta kostnaden för detta går ej att beräkna då den är en funktion av ett eventuellt avtal. anser dock att problematiken är så pass akut att ytterligare bör tillföras myndigheten, i syfte att tillgängliggöra fler anstaltsplatser. Kriminalvården har varit underfinansierad och en långsiktighet gällande myndighetens kapacitetsbehov har saknats. Dessvärre står således både myndigheten och med närmast obestigbara hinder. Detta bör dock inte hindra att nödvändiga straffskärpningar genomförs. Myndigheten bör tillföras medel och direktiv om att utvidga verksamheten markant. anslår därför ytterligare för i syfte att utveckla kapaciteten i både häkte och anstalt, samt tillgodose att de beslutade straffskärpningarna kan genomföras. I den mån hinder för ut- och nybyggnation föreligger bör de tillfördelade medlen kunna användas till anstaltsplatser utomlands. För skadestånd på grund av brottmål bör brottsoffret aldrig själv tvingas kräva in detta av gärningspersonen. anser att en statlig skadeståndsgaranti bör införas, där staten betalar ut skadestånd till brottsoffer. Staten ska därefter kunna kräva summan, motsvarande det utbetalade skadeståndet, av gärningspersonen. För detta anslås för . Med en ökad måltillströmning tillkommer ytterligare behov av rättsliga biträden. Då målsägandebiträden och andra är en essentiell del av tryggheten för den enskilde vid domstol, samt att tillse att möjligheten för den enskilde att föra sin talan, bör anslagen stärkas med för . Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Avvikelse från regeringen (SD) Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Anslaget höjs för att stärka som helhet. Anslagshöjningen får användas till att stärka villkor och löner för poliser samt anställandet av administrativ personal för att avlasta polisutbildade. Anslaget bör vidare användas för att stärka gränspolisen, , Nationellt forensiskt centrum och återinförandet av Beredskapspolisen. Vidare får anslaget användas till investeringar i teknik, utrustning och utökad kameraövervakning. Anslaget höjs för att stärka Säkerhetspolisens förmåga att bekämpa extremism och terrorism. Anslagshöjningen får användas till att stärka verksamheten i allmänhet och kontroll över återvändande terrorister i synnerhet. De utökade medlen till följer deras behov framgent för att säkerställa att ökande kapacitet kan omhändertas. Anslaget höjs för att stärka verksamhet som helhet. Anslaget höjs för att stärka myndighetens verksamhet i allmänhet och dels för viss ombyggnation vid domstolarna i syfte att bättre skydda målsäganden och vittnen. Anslaget höjs för att öka antalet anstalts- och häktesplatser samt för att minska överbeläggningen inom . De tillförda medlen får till del användas till hyrandet av anstaltsplatser utomlands i syfte att parera den överbeläggning som finns, och framgent förutses växa. Anslaget får i övrigt användas för att tidigarelägga och utöka myndighetens kapacitet och garantera att kapaciteten kan möta det utökade behov straffskärpningar av olika slag medför. 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Anslagshöjningen svarar mot en statlig skadeståndsgaranti i syfte att underlätta brottsoffrets tillgång till utdömda skadestånd. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Det tillkommande anslaget svarar mot ett ökat behov av rättsliga biträden då måltillströmningen förutses öka.