mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — Framtagandet av kanonen gav medborgarna möjlighet att lägga förslag och rösta fram de samhällsvärderingar som danskarna upplever definierar dem. bör påbörja ett arbete med att ta fram en egen immateriell kanon. En sådan kanon skulle kunna underlätta för de som söker bli en del av det svenska samhället att förstå det svenska samhället. betraktar som en del av en kulturell och språklig gemenskap med våra nordiska grannländer och ser stora värden i en fördjupad och förstärkt förståelse för våra språk, vår historia och våra samhällssystem över de nordiska gränserna, vilket skapar stark nordisk nytta. Därför förespråkar vi också framtagandet av en nordisk kulturkanon i de nordiska skolorna. 14.13 Dataspel – en ny kulturscen som bidrar till ett starkare kulturliv Den svenska dataspelsindustrin är vida omtalad och det råder inga tvivel om att har goda förutsättningar att låta den svenska och nordiska dataspelsbranschen ta stor plats och förmedla fler budskap. Vi tror att en nyckel till att väcka den yngre generationens intresse för vårt land, och vår historia är att möta dem på den kulturella arena de befinner sig på. och har en rik historia och vackra naturmiljöer och genom att stimulera dataspelsbranschen att skapa spel som uppvisar historiska miljöer, kultur och natur i vår region låter vi en form av moderna kulturskapare som annars inte ryms i det kulturpolitiska fältet ta ett större ansvar. De kan dessutom förmedla svensk kultur och natur till målgrupper som annars står långt ifrån det, både genom en spelupplevelse och i undervisningssyfte. avser att politiskt och ekonomiskt stimulera en sådan utveckling, inte minst genom att se över möjligheterna till ett nytt institut som kan samordna en större och mer långsiktig insats enligt dessa intentioner. Ambitionen är att ett sådant institut även ska vara en brygga mellan den svenska dataspelsbranschen och staten och arbeta för att synliggöra eventuella hinder branschen möter för att utveckla sin verksamhet så att dessa hinder kan arbetas bort. De kan även hjälpa branschen att samarbeta med andra kulturella näringar och kulturområden. På så vis vill vi att institutet aktivt ska arbeta för att främja den svenska dataspelsindustrin i stort och kunna vara en stödfunktion för branschen i kultur- och näringsfrågor. avsätter medel till för att de ska ta fram en lämplig utformning av ett institut i samråd med berörda aktörer. Utöver det avser vi att verka för att det nordiska spelsamarbetet återupptas och att det nordiska samarbetet på spelområdet utvecklas. Genom att stimulera nordiska dataspel och nordiskt innehåll främjar vi både en modern kulturell och kreativ näring som den kan förmedla vår historia på ett nytt och levande sätt. Målet bör vara att infrastrukturen för hela spelutvecklingen ska finnas i och att vi ska vara långsiktigt världsledande. Det innebär att vi ska ha världens skickligaste programmerare, manusförfattare, grafiker och tonsättare för detta. Svenska orkestrar och konstnärer ska få uppdrag från såväl svenska som utländska spelföretag. Därför bör institutet främja att svenska kulturutövare används i svenska spelproduktioner. På så vis kan vi säkra att spelindustrin enkelt kan samarbeta och hitta nödvändig kompetens på dessa områden, som det kan bidra till att konst- och kulturskapare får fler och nya inkomstkällor. Det finns en stor potential i att utveckla nya dataspel som hämtar inspiration och tillvaratar vår historia på liknande sätt som man i andra delar av utvecklat och använt lokala sägner och symboler, vilka i sin tur blivit populära även i andra delar av världen. 14.14 Öppna museer i både stad och land samlade kulturarv är hela nationens gemensamma arv, glädje och ansvar. Landets historia har lämnat spår i form av kulturmiljöer, artefakter och berättelser över hela , från norr till söder. Därför är tillgången till vår historia viktig såväl på landsbygden som i storstaden och i alla små och medelstora orter däremellan. föreslår inrättandet av en fond vi kallar Öppna museer. En satsning som riktar sig till hela landet, till både statliga och regionala museer och stiftelser. Fonden ska kunna användas för att antingen delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Kriterierna för att få beviljat stöd ska vara att tillgängliggöra museet och dess samlingar för att främja historisk förståelse. Museerna känner bäst sin verksamhet och för en del upplevs entréavgifter som ett stort hinder, för andra brist på resurser för att tillgängliggöra samlingarna på fler och nya sätt. I det här förslaget involveras museerna själva i arbetet med att tillgängliggöra våra kulturskatter, och även stiftelser såsom och Àjtte (Svenskt fjäll- och samemuseum) samt länsmuseerna får möjlighet att äska medel ur fonden. I linje med att stärka tillgången till kultur i fler delar av landet anslår vi också ökade medel till och och folkminnen. En avsikt med öppna museer och de ökade anslagen till andra kulturinstitutioner är att höja ambitionsnivån i att marknadsföra, väcka intresset för och synliggöra landets kultur och kulturarv för barn, unga och nyanlända, så att hela landet rotar sig i historia och framväxt. 14.15 En tillgänglig idrottsrörelse – för hälsa och livskvalitet Ett av kulturpolitiska ledord är tillgänglighet. Att tillgängliggöra kultur, medier, trossamfund och fritid är en förutsättning för att främja livskvalitet och folkhälsa. En grupp som ibland kan ha sämre tillgång än andra grupper är funktionsnedsatta. stöder åtgärder för att anpassa icke-statliga kulturlokaler så att de blir åtkomliga för funktionsnedsatta och anslår även extra medel för detta. Då vi är av uppfattningen att alla individer själva vet bäst vilken kulturell utövning de föredrar tillskjuter vi även medel till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i syfte att organisationer som företräder funktionsnedsatta ungdomar ska kunna äska medel för kulturella verksamheter som de själva väljer. Medlen ska kunna täcka allt från till utomhusaktiviteter av eget val. Vi anser även att det behövs en större översyn av behoven för parasporten och allas tillgång till idrottsutövande. Ett led i det är att vi genom det statliga stödet till idrotten vill stimulera idrottsrörelsen att göra en nationell bedömning av ekonomiska och verksamhetsmässiga behov för att upprätta ett nationellt parasportotek. Vi är öppna för att framöver skjuta till de resurser parasporten efterfrågar för att på så sätt möjliggöra ett sportotek, på nationell nivå, med den idrottsutrustning som inte sällan kan vara kostsam för den enskilde med funktionsnedsättning, men som från nationell nivå skulle kunna erbjudas att prova för allas tillgång till sport. 14.16 Trossamfund och etniska föreningar vilar på en grund, och har som folkkyrka och trossamfund ännu en majoritet av invånare som medlemmar. finns många andra trossamfund, sedan längre eller också etablerade över landet, och samlar många medlemmar. ser i grunden positivt på trossamfundens roll och engagemang i det civila samhället och anser det vara motiverat att understödja. är en viktig faktor för att det allmänna stödet för offentliga bidrag till det civila samhället ska kunna upprätthållas att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Tyvärr har det visat sig att våldsbejakande samfund, föreningar och organisationer som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, som exempelvis stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet, mäns och kvinnors lika värde, har kunnat erhålla skattefinansierat stöd, vilket naturligtvis är oacceptabelt. Vi menar att det är uppenbart att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas så att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer inte ska kunna erhålla skattefinansierat stöd. Organisationer som fjärmar sig och sina medlemmar ifrån, snarare än närmar sig, majoritetssamhället genom att inte leva upp till kraven om demokrati och jämställdhet på tillfredsställande sätt bör inte finansieras med gemensamma resurser. Det gäller såväl trossamfund som organisationer bildade på etnisk grund. Vi vill särskilt understryka behovet av att man på allvar ser över vilka organisationer som får skattefinansierat stöd, samt hur regelverk och kontroller kan skärpas. Jämte detta krävs ökade resurser och bättre metoder för polisen och Myndigheten för stöd till trossamfund att kunna samverka och implementera inför fördelningsarbetet. Vägen är lång till dess att förslag om framtidens finansiering och granskningssystem är implementerade. Därför höjer vi anslaget till SST för att förstärka arbetet med granskning och tillsyn. tillför vi också Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ökade medel för en motsvarande förstärkning av deras gransknings- och utvärderingsarbete kring hur mottagare av offentligt stöd lever upp till de av staten ställda kraven och verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. 14.17 Friluftsliv för folkhälsa och omsorg om arv och miljö har ett omfattande och rikt friluftsliv. Miljoner svenskar och däribland hundratusentals barn är medlemmar i någon av de friluftsorganisationer som finns över hela landet. Många nyttjar den svenska naturen genom sportutövande, turism och rekreation. Det svenska friluftslivet fyller också en viktig funktion för att knyta ihop kultur- och naturarv och fyller en pedagogisk funktion för förståelsen att dessa ofta hänger ihop och är beroende av vår omsorg. Att synliggöra vårt samlade kultur- och naturarv är något vi sverigedemokrater ser som mycket viktigt. Vårt naturarv för oss närmare de människor som levt i, formats av och brukat detta land över seklerna, och friluftslivet kan stärka vår relation till den miljö vi vistas i under vår levnadstid. Ett hem vi gemensamt delar kännetecknar vårt land och har lämnats oss att förvalta för morgondagens medborgare. Genom att skjuta till resurser för att bevara, bruka och utveckla naturarvet och friluftslivet kan det också användas som en metod för att främja god folkhälsa bland såväl barn, unga och medelålders som äldre. Det kan också skapa förståelse och en känsla för landet hos invandrare. Forskning visar att natur och friluftsliv har en stärkande och läkande effekt vid ohälsa och här menar vi att såväl forskningsinsatser som friluftslivet kan spela en större roll än . Med anledning av ovanstående föreslår vi en kraftig anslagshöjning till friluftslivet. 14.18 Tillgängliga språk- och folkminnen och folkminnen bedriver ett viktigt arbete med att vårda, samla in och visa språk- och folkminnen. Man är en brygga mellan generationers berättelser, minnen och dialekter och fyller en viktig funktion för det kollektiva minnet om svunna tider. budgeterar för att bl.a. höja ambitionsnivån vad gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och för bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv, men det är överlag viktigt att stärka institutets arbete. Dessutom har vi anslagit medel för att man ska kunna finnas i hela landet och åter stärka institutets arbete och närvaro i och de nordliga länen. Särskilt för att bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. har ett stort antal museer i olika former och med olika uppdrag. Vi kan blicka ut över en flora av institutioner, aktörer och organisationer från lokal till nationell nivå som värnar, vårdar och visar vårt lands rika kulturarv, däribland både offentliga verksamheter och civilsamhällets alla starka grenar. Det ska vi vara stolta över. finns det grupper som har svårt att ta del av det svenska kulturarvet. Inte minst kan det vara försvårande för personer med funktionsnedsättning såsom döva, blinda, dövblinda och teckenspråkiga. Det finns runt om i landet en rad specialmuseer, men till skillnad från våra nordiska grannländer och så har inget nationellt offentligt finansierat kulturarvscenter där t.ex. döva, syn- och hörselskadade kan ta del av samlad kunskap och kompetens som visar dessa gruppers historiska arv. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska naturligtvis i hög utsträckning vara en integrerad del i övriga museers verksamhet, men ett samlat center kunde också fungera som resurs för övriga museer. För att få en god uppfattning om behov, så vill vi som ett första steg i ett synliggörande av kulturarvet för dessa grupper ge ett riktat uppdrag till och folkminnen att låta institutet samla in och bygga upp en kunskapsbas kring detta, i samråd med Forum för levande historia. 14.19 Kulturell hänsyn i dagens och morgondagens samhällsbyggnad Ett område som knyter samman vår historia med nutid och framtid är kulturmiljöer. Det är inte minst en fråga som hamnat i fokus då vattendelare som förslaget till nytt Nobelcenter fört upp kulturmiljöfrågorna till nationell debatt. Vilken hänsyn samhällsbyggnaden ska ta till omgivande bebyggelse, estetisk harmoni och medborgarförankring har diskuterats runt om i landet. Metoder som cultural planning existerar, men alltför ofta saknas det kulturella perspektivet i samhällsbyggnadsprocesserna och kommunerna saknar ofta professionell kulturmiljökompetens eller antikvarisk kompetens. varnar aktörer för att betydande kulturmiljöer rivs över landet och att kommunalt förtroendevalda inte alltid inser värdet av det som kan gå förlorat även om tjänstemän informerar och förordar kulturhistorisk hänsyn. är situationen den omvända. Alldeles oavsett är tillståndet oroväckande. Kommunerna har en central roll och ett stort ansvar att inom ramen för samt med hänsyn till kulturmiljölagen och samhällsbyggnaden i stort värna, vårda och inkludera kulturhistoriska byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplanering. Vi driver flera reformförslag för såväl förstärkta samrådsprocesser, medborgarförankring, kompetensutveckling och stöd till kommunerna som lagstiftning för att trygga skyddet för kulturmiljöer. Landets kulturhistoriska miljöer är ett värdefullt arv och ska ses som en resurs och inte som ett hinder i samhällets utveckling. tar dessa frågor på allvar och vill se såväl möjligheter som krav på att värna och vårda dessa miljöer. Som ett första steg på vägen förordar vi ett stimulansbidrag till kommuner i syfte att man i kommuner där man saknar, alternativt har behov av förstärkning av det, ska kunna tillsätta kulturmiljökompetens. Varje kommun i landet bör ha någon form av kommunalt arkitekturprogram på plats, något som endast ett litet fåtal kommuner har . Arkitekturprogram av nämnda slag har potential att vara betydelsefulla redskap när det gäller att nå förbättrad arkitektonisk kvalitet och estetisk hållbarhet över hela . Stat och kommun har ett ansvar som byggnadsvårdare i samhällsbygget och för dess historiska och estetiska miljöer. 15.1 Slopad allmän löneavgift för företag med upp till tre anställda Den s.k. allmänna löneavgiften inom ramen för de sociala avgifterna på arbete har inget specifikt område i de offentliga trygghetssystemen som den avser att finansiera, utan är en extra skattekostnad på arbete, vilken i synnerhet drabbar de små företagen. Den allmänna löneavgiften utgör cirka en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på (egenavgifterna ligger på ). Allmänna löneavgiften har höjts successivt och ligger på (2019) för alla bolagsformer som sjukförsäkringsavgift, efterlevandepensionsavgift och arbetsskadeavgift inom både arbetsgivaravgifter och egenavgifter har sänkts. Denna ”allmänna löneavgift” uppfattas inte som en försäkringspremie utan av många företagare som en djupt orättvis löneskatt, eftersom den hämmar deras incitament och möjligheter att växa och nyanställa. vill gå i motsatt riktning och helt avskaffa den allmänna löneavgiften för de tre första anställda i samtliga företag upp till ett takbelopp om i lön per anställd. Det skulle motsvara en skattelättnad på för ett småföretag med tre anställda. Företag med en högre lönesumma än 300 000 per anställd eller fler anställda än tre betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara besparingar för egenföretagare utan även kraftiga incitament för att nyanställa. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. 15.2 ROT-avdrag för hemlarm vill utvidga dagens ROT-avdrag till att även gälla installation av och abonnemang på hemlarm. Det allt osäkrare samhällsklimatet med ett högt antal inbrottsstölder medför att fler bör ges incitament och den ekonomiska möjligheten att installera och använda sig av ett hemlarm. Därför budgeterar vi för ett trygghets-ROT. 15.3 Pension och besparing 15.3.1 Återställd beskattning av investeringssparkonto och kapitalförsäkring Regeringens straffbeskattning av vanligt folks småsparande genom de två höjningarna av schablonbeloppet på investeringssparkonto och kapitalförsäkring är olycklig ur flera perspektiv. Det blir mindre lönsamt att spara, som lånande är kraftigt skattesubventionerat genom ränteavdragen, vilket i sig är ohållbart långsiktigt. Därutöver skapar det en stor osäkerhet kring en vanlig och populär sparform som nyttjas av knappt 2 miljoner svenskar att inte bara en utan två gånger höja skatten på den. Dessutom ser många sparformen som ett alternativt pensionssparande, vilket försämras när en allt större avgift går till skatten, vilket inte använder den fulla potentialen av den positiva ränta-på-ränta-effekten. Det offentliga ålderspensionssystemet levererar inte och framtida pensioner kommer att understiga hälften av slutlönen. Regeringen har tidigare helt slopat möjligheten att spara privat i en pensionsförsäkring, vilket lett till att många i stället vänt sig till just kapitalförsäkring eller investeringssparkonto. Med de skattepålagor som regeringen, med passivt stöd från borgerliga partier, har infört samt den osäkerhet som dessa medför för framtiden innebär det att möjligheten att påverka sin egen pension numera är kraftigt begränsad. avser därför att återställa den senaste skattehöjningen på investeringssparkonton (ISK) och kapitalförsäkringar (KF). Det offentliga ålderspensionssystemet kommer inte att leverera tillräckligt höga pensioner. Dagens 80- och 90-talister kommer i många fall inte att nå upp ens till hälften av sin slutlön i pension. Även om allt fler omfattas av något slags tjänstepension så kommer även denna grupp att nå upp till endast omkring 60–av slutlönen. Ungefär var fjärde svensk pensionssparade privat när det fanns en sådan möjlighet men många slutade helt när möjligheten försvann. saknas i praktiken helt och hållet möjligheter och incitament att spara till sin egen pension. Det riskerar att leda till stora inkomstklyftor längre fram. var det gamla systemet inte helt optimalt. I princip fanns det bara starka incitament att pensionsspara privat om ens lön låg över någon av brytpunkterna i skatteskalan. Därför föreslår vi ett helt nytt och skattemässigt väldigt gynnsamt system för privat pensionssparande. Enkelt baseras det på hur det nuvarande systemet för tjänstepension är uppbyggt: Inget skatteavdrag sker när själva sparandet äger rum men heller ingen beskattning när man väl tar ut sitt sparkapital i form av pension. I stället utgår en låg schablonbeskattning motsvarande av föregående års statslåneränta , precis som för tjänstepensionen (motsvarande , att jämföra för ett vanligt investeringssparkonto). Pengarna kan tas ut tidigast och om , även det i likhet med tjänstepensionen. Ett premietak sätts som motsvarar ett prisbasbelopp, motsvarande . Systemet är givetvis fullt frivilligt och den som vill gå i pension något tidigare behöver då möjliggöra för detta genom att spara mer intensivt under sin förvärvsarbetande tid. ger det stora incitament till samtliga löntagargrupper (även under första brytpunkten). En person som pensionssparar till sig själv och förvärvsarbetar kommer att öka sin pension med givet normala antaganden om avkastning, vilket i många fall är tillräckligt för att komma upp i av slutlönen i pension. Det ska även finnas möjlighet att spara direkt från födseln, främst då för föräldrar eller mor- och farföräldrar som så vill. Det är rimligt att det finns ett inslag av individuellt ansvar, i synnerhet för dem som vill gå i pension något tidigare, men det förutsätter i sådana fall att politiken tillhandahåller rätt sorts verktyg, möjligheter och incitament. införde den rödgröna regeringen tillsammans med passivt stöd från Alliansen en förmånsbeskattning på privata sjukvårdsförsäkringar. Förslaget har kommit att beröra upp emot en halv miljon löntagare och egenföretagare. Privata sjukvårdsförsäkringar som ger tillgång till privat sjukvård vid sidan av den ordinarie offentliga vården har medfört en avlastning från vårdköerna. En ökad beskattning på privat sjukvård kan medföra att allt fler väljer att ställa sig i de ordinarie vårdköerna och på så sätt ytterligare belasta den redan problemfyllda offentliga vården med längre väntetider. motsätter sig därför sjukvårdsskatten då vi inte ser dess positiva samhällsekonomiska nytta för en mer jämlik vård. Ränteavdraget är problematiskt på flera sätt, eftersom staten subventionerar lånande medan man straffbeskattar sparande. Detta bidrar till att bygga upp obalanser i den finansiella stabiliteten i samhällsekonomin, just eftersom det blir relativt billigt att låna. Flertalet tunga instanser som IMF, och det har kritiserat de höga ränteavdragen i samband med den höga skuldsättningen bland svenska hushåll. Däremot gäller det att gå fram oerhört försiktigt. Det vore direkt orättvist mot hushållen eftersom de har agerat utifrån de av politikerna uppsatta premisserna. skulle det bidra till att orsaka precis det man försöker förhindra – en finansiell kris. anser att varje krona i förändrat ränteavdrag ska växlas mot en inkomstskattelättnad på arbetsinkomster för hushållen. Vårt förslag är att trappa ned ränteavdragen från nuvarande , alltså , för att därefter göra en grundlig analys av den privata skuldsättningens utveckling och trend. I kombination föreslår vi påtagliga skattesänkningar på arbetsinkomster som riktas mot låg-/medelinkomsttagare. Det medför att de allra flesta hushåll blir nettovinnare på reformerna, men vissa enstaka hushåll med mycket höga inkomster och med hög skuldsättning kan däremot i viss mån bli nettoförlorare. Dessa hushåll tenderar dock att ha större ekonomiska marginaler. Sammantaget stärker således modell för ränteavdrag och inkomstskatter hushållens ekonomi som den inte äventyrar den finansiella stabiliteten. 15.6 Återställande av vissa momssatser Ordinarie momssats i är , men ett flertal varor och tjänster har nedsatta momssatser, antingen till , därtill är vissa varor och tjänster helt momsbefriade, utifrån EU-direktiv. Överlag är det mening att en skatteväxling mellan moms och arbetsinkomster vore gynnsam för eftersom sysselsättningseffekten blir mer påtaglig av sänkta skatter på arbetsinkomster. Många nedsättningar av momssatser får dessutom karaktären av ett regelrätt branschstöd, vilket av uppenbara skäl skapar orättvisa snedvridningar i ekonomin med ibland oförsvarligt små effekter. Ett tydligt exempel på sådant är den nedsatta momsen på restaurang- och cateringtjänster samt på hämtmat. Denna nedsatta s.k. krogmoms infördes av den tidigare alliansregeringen i en förhoppning att restaurangbranschen skulle kunna anställa ett flertal unga och nyanlända, alltså en regelrätt arbetsmarknadsåtgärd. I en rapport från framkommer dock att så lite som 1 000 nya tjänster skapats av den nedsatta restaurangmomsen, som den belastar de offentliga finanserna med , alltså en genomsnittlig kostnad per enskilt nytt jobb.