mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — För den som kör 2 ökar den disponibla inkomsten med . politik för rättvis fördelning och social rörlighet består av tre delar. Den första och viktigaste är en politik för jobb. Den stora klyftan finns mellan de som har ett jobb och de som inte har ett, och det viktigaste vi kan göra är att förbättra jobbmöjligheterna – för alla. I denna budgetmotion sänks skatten på arbete, främst för dem med låga inkomster, vilket ökar utbytet av att arbeta. Arbetsgivaravgifterna för äldre sänks också, vilket kommer att underlätta för erfarna medarbetare att arbeta längre. Den andra delen är trygghet och välfärd för alla. Det handlar om en förskola som utjämnar förutsättningar, en skola som förmedlar kunskaper, ett rättsväsende som utjämnar trygghetsklyftorna och en sjukvård för alla, med kortade köer. föreslår i denna motion reformer på åtskilliga miljarder kronor för att stärka välfärdens kärnverksamhet. Dessa satsningar gynnar alla, men i högre grad de med låga inkomster. Den tredje är en fördelningspolitik för utjämning utan att skapa fattigdomsfällor eller incitament för passivitet. I ett samhälle som håller ihop måste alla få ta del av välståndsökningen, och klyftorna får inte växa sig för stora. Klyftorna tenderar att växa snabbare under socialdemokratiska regeringar, och den senaste mandatperioden är inget undantag. Denna utveckling behöver vändas. I figur 16 visas fördelningseffekterna på den justerade disponibla inkomsten av de beräkningsbara förslag som presenteras i denna budgetmotion. Effekterna är uppdelade i deciler där decil 1 är den tiondel av den svenska befolkningen med minst disponibel inkomst och decil 10 är den decil med högst inkomst. Sänkt ersättningsgrad i sjukpenningen Inför en ny karensdag i sjukpenningen 1 procentenhets sänkning av den statliga inkomstskatten Borttagande av värnskatten (enligt budgetpropositionen ) Sänkt skatt för pensionärer Förstärkt grundskydd för pensionärer (enligt budgetpropositionen ) Avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar i sjuk- och aktivitetsersättningen och avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar i garantipensionen. Figur 16 Fördelningseffekter av och regeringens budget Källa: och budgetpropositionen . Som synes får alla grupper en större standardförbättring av budget. Fördelningen är också betydligt jämnare, där personer med låga inkomster, i decil 2, får den största standardökningen. Som vanligt är decil 1 svårtydd eftersom den innehåller disparata grupper, bland annat egenföretagare som normalt har höga inkomster men som ett visst år har låga eller negativa inkomster. Utöver de åtgärder som har beskrivits i budgetmotionen föreslår följande större finansieringsförslag och budgetförstärkningar. (Förslagen beskrivs mer detaljerat i motionerna för respektive utgiftsområde.) föreslår en generell effektivisering på myndigheter vilket görs genom att pris- och löneomräkningen reduceras . Rättsväsendet, försvaret, universitet och högskolor samt infrastrukturanslagen undantas från effektiviseringen. Utöver effektiviseringen avskaffas även , Delegationen mot segregation samt Myndigheten för arbetsmiljökunskap. De anslagshöjningar – med undantag för resurserna till etableringsjobben – som görs inom arbetsmarknadspolitiken, avvisas. Den effektivisering av arbetsmarknadspolitiken som inleddes i budgeten bör fortsätta. Inom miljö- och klimatområdet avvisas framförallt återinförandet av Klimatklivet. Det är en satsning som har dömts ut som ineffektiv och resurserna bör prioriteras om till andra mer effektiva insatser för att stärka klimatarbete. omprioriteras exempelvis anslagsökningar till åtgärder för värdefull natur och solcellsstödet till andra mer prioriterade reformer. Med hänsyn tagen till de reformer som görs inom miljö- och klimatområdet föreslår sammantaget en lika stor miljöbudget som görs i budgetpropositionen . motsätter sig återinförandet av byggsubventionerna. A-kassan och aktivitetsstödet reformeras i enlighet med vad som beskrivs i budgetmotionen som karensdagen i a‑kassan föreslås återinföras medan regeringens deltidsregel vad gäller a‑kassan avskaffas. Rätten till a‑kassa för dem som har nystartsjobb samt studiestartsstödet slopas. Inom sjukförsäkringen återställs dels den takjustering som gjordes i budgetpropositionen som den bortre tidsgränsen återinförs, dels införs en ny karensdag vid dag 15. En ny avtrappning vid dag 90 och 365 införs. beräknar även att den stramare migrationspolitik som föreslås inom ramen för vårt volymmål leder till lägre kostnader. antas antalet asylsökande minska med 7 000 personer och sedan bedöms antalet minska kontinuerligt mot den nivå som har satts inom ramen för volymmålet. Vi återställer även de generösare regler för anhöriginvandring som regeringen har genomfört. Genom att skärpa kvalificeringsreglerna införs en rättvisare tillgång till de svenska ersättningssystemen. Kvalificeringsreglerna för sjuk- och aktivitetsersättning samt garantipension skärps, och rätten till flerbarnstillägg för den som är nyanländ slopas. Den som bor på exempelvis HVB-hem eller på annat sätt får fullt stöd i offentlig regi bör ej längre få rätt till efterlevandestöd. Inom skolområdet omprioriteras delar av det särskilda likvärdighetsbidraget för att finansiera utökad undervisningstid och utbyggd lovskola. Inom kulturbudgeten återinförs avgifter på de statliga museerna samt att resurser från folkbildningsanslaget omprioriteras för att stödja insatser i socialt utsatta områden. föreslår följande budgetförstärkningar på inkomstsidan: Den reducerade momsen höjs från till som den sänkta momsen på mindre reparation och naturguider återställs. Växa-stödet och sommarjobbsavdraget avskaffas. Fastighetsskatten för obebyggd tomtmark utökas från till . Ränteavdrag för lån utan säkerhet trappas av . Införandet av ingångsavdrag och skattelättnaden i stödområde A och B samt utökningen av FoU-avdraget avvisas. 9 Sammanställning av förslag per utgiftsområde Anslaget 2:2 förvaltningsanslag föreslås öka med för att öka berednings- och granskningsmöjligheter. För snabbare hantering avseende miljötillsyn inom lantbruk anvisar till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Flera av de svenska trossamfunden har upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. För att stärka enskilda kyrkors och trossamfunds säkerhets- och trygghetsarbete tillför till anslag 6:1 Allmänna val och demokrati . har detta anslag sammanförts med ett annat säkerhetsrelaterat bidrag vilket gäller hela den ideella sektorn. vill återgå till ordningen som innebär att anslaget öronmärks för trossamfundens säkerhet. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökar anslag 1:11 med för att bekämpa penningtvätt. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution avvisar regeringens förslag om ingångsavdrag och minskar därför anslaget 1:11 med . minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslag 1:1 med för , för och för att bekämpa penningtvätt. De ökade anslagen omfattar satsningar för att möjliggöra 10 000 polisanställda till 2024, återrekrytering av f d poliser och administrativ personal samt ordningsvakter för trygghet här och . Anslagen omfattar även förstärkning av gränspolisen, NFC (Nationellt forensiskt centrum) och polisens hundresurs. Medel tillförs för att möjliggöra mer kameraövervakning, säkerställa att det går att nå inom rimlig tid även vid icke akuta ärenden samt korta handläggningstiderna för vapenärenden. ökar anslag 1:2 Säkerhetspolisen med för att förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser. avvisar regeringens förslag om till Säkerhetspolisen till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. ökar anslag 1:3 med . ska förstärkas så att inga terroristbrott och krigsbrott ska förbli outredda. avvisar regeringens förslag om till till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. ökar anslag 1:5 Domstolar med . satsningar på fler poliser och åklagare kommer innebära ett större ärendeflöde till Domstolar. avvisar regeringens förslag om till Domstolar till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. ökar anslaget till Kriminalvården med för att råda bot på platsbristen i framförallt häkten. ökar anslaget 1:11 Ersättning för skador med 2020 och för att fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökar anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med för , för och med utöver de som Försvarsberedningen föreslår för för att utveckla och säkerställa krigsdugligheten hos samtliga krigsförband. ökar anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar med för , för och för för anskaffning av materiel. ökar anslaget 1:4 Forskning och teknikutveckling med för , för och för för teknikutveckling. ökar anslaget 1:8 med för , för och för att möta ökade behov av signalspaning och stöd för informationssäkerhet. avvisar regeringens anslagsökning om , samt till förmån för egna förslag. ökar anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med för , 2021 och 2022 för att stärka det civila försvaret. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskar anslaget 1:1 Biståndsverksamheten med för , och till följd av effektivisering av biståndet. minskar samma anslag med , och genom omfördelning till klimatbistånd UO20. avvisar regeringens ökade anslag till Sida och minskar därför anslaget 1:2 (Sida) med för , och . minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslaget 1:1 med för , och för att öka antalet förvarsplatser. minskar samma anslag med , och till förmån för egna förslag. minskar samma anslag med , och till följd av nej till utökad anhöriginvandring. minskar slutligen samma anslag med , och till följd av besparingar i och med infört volymmål. minskar anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med , och till följd av nej till utökad anhöriginvandring. minskar samma anslag med , och till följd av besparingar i och med infört volymmål. ökar anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål med genom ett utökat anslag till migrationsdomstolarna. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökar anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård med , och för att utöka betald vidareutbildning av sjuksköterskor. ökar samma anslag med , och för att dubblera antalet barncancercenter. omfördelar till generella statsbidrag. gör omprioritering från anslaget 4:5 Stimulansbidrag till generella statsbidrag. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskar anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. med med anledning av införandet av en ny karensdag dag 15. minskar samma anslag med , med och till följd av sänkt sjukpenning från dag 90 och från dag 365. ökar samma anslag med och med anledning av effekt av höjd moms. minskar samma anslag med till följd av återinförd tidsgräns i sjukförsäkringen. minskar anslaget med som en följd av en reformerad a‑kassa. minskar anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. med en dryg miljard kronor med anledning av en sänkning av taket i sjukförsäkringen. minskar anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. med till följd av skärpt kvalificering till sjuk- och aktivitetsersättningen. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom minskar anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension med , och med anledning av att har föreslagit att undantaget i kvalificeringsregeln för garantipension tas bort. Samma kvalificeringsregler ska gälla för alla. ökar anslaget 1:4 med , och som en följd av den skärpta kvalificeringen till garantipension. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn minskar anslaget 1:1 Barnbidrag med , med och med till följd av att föreslår att jobb eller permanent uppehållstillstånd ska krävas för flerbarnstillägg. minskar anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd med till följd av att efterlevandestöd avskaffas för ensamkommande barn och ungdomar som är placerade på HVB-hem, familjeboende och stödboende och därmed försörjs av samhället. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minskar anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande med , och till följd av besparing i och med nej till utökad anhöriginvandring. minskar samma anslag med och med till följd av genomförande av volymmål. ökar samma anslag med för utökad samhällsorientering för äldre. minskar anslaget 3:2 med , och till följd av att myndigheten avskaffas. avskaffar anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation, vilket innebär en besparing på , och . minskar anslaget 4:2 Delegationen mot segregation med , och med anledning av att delegationen avskaffas. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskar anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader med , och mot bakgrund av att vi säger nej till nya reformer. ökar anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med –2022 för återinförande av tidsgräns i sjukförsäkringen. minskar samma anslag med , och till följd av en reformerad a‑kassa. Anslaget minskas också med , för och till följd av införandet av tidsgräns i aktivitetsstödet. Anslaget minskas också med –2022 för återinförande av karensdag i a‑kassan, med –2022 då regeringens deltidsbegränsning i a‑kassan avskaffas och med –2022 genom att avskaffa rätten till a‑kassa i nystartsjobben. minskar anslag 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare med och genom besparing till följd av volymmålet. Anslaget minskas även med samt genom besparing till följd av nej till utökad anhöriginvandring. föreslår att Myndigheten för arbetsmiljökunskap avskaffas och minskar anslag 2:5 med , och . minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslaget 1:2 Studiemedel med och till följd av att ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet införs. minskar anslaget 1:7 Studiestartsstöd med med anledning av att vi avskaffar studiestartsstöd. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökar anslaget 1:2 med , och för att förstärka verksamheten. ökar anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , och för införande av språkförskola. minskar samma anslag med , och med anledning av att vi säger nej till bidrag till lärarassistenter. Avvisandet av bidrag till lärarassistenter finansierar utökat anslag till kommunerna under utgiftsområde 25. minskar även samma anslag med för att möjliggöra att medel för riktade statsbidrag omvandlas till generellt statsbidrag. minskar anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med , med och till följd av omprioritering för mer undervisningstid och lovskola. minskar samma anslag med , och för att möjliggöra större generella statsbidrag. förstärker genom att tillföra . minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ökar anslag 1:3 Skapande skola med . ökar anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter med åren 2020–s2022 för att stärka bibliotekens arbete för barns och ungdomars integration. minskar anslag 8:1 med för att återinföra entréavgift för vuxna på statliga museer. ökar anslag 13:1 med för och framåt för idrottsprojekt i utsatta områden. ökar anslag 13:3 Stöd till friluftsorganisationer med . minskar anslag 14:1 Bidrag till folkbildningen med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskar anslag 1:4 med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslag 1:6 Lantmäteriet med för att förstärka arbetet med myndighetens handläggningstider. minskar anslag 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande med för , och genom att säga nej till byggsubventioner. minskar anslag 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer med och till följd av avskaffat anslag för energieffektivisering. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård inför ett nytt anslag: Klimatbistånd. avsätter 2020–2022 i syfte att stärka klimatbiståndet. inför ett nytt anslag: Klimatkompensation. avsätter i syfte att köpa upp och annullera utsläppsrätter inom ramen för EU:s system för handel med utsläppsrätter. inför ett nytt anslag: Laddinfrastruktur. Vi anslår 2020–2022 för utbyggnaden av teknikneutral laddinfrastruktur. minskar anslag 1:1 med 2020–2022 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. minskar anslaget 1:3 Åtgärder för skydd av värdefull natur med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med för att vidta åtgärder för att förbättra havs- och vattenmiljön. avvisar regeringens satsning på havs- och vattenmiljön på , till förmån för vår egen större satsning åren 2020–2022. minskar anslag 1:16 Klimatinvesteringar med , och för att vi säger nej till ”Klimatklivet”. minskar anslaget 1:17 Klimatpremier med 2020–2022 för att finansiera andra prioriterade reformer inom klimatområdet. minskar anslaget 1:18 Stöd till gröna och trygga samhällen med 2020. Anslaget minskas med 150 miljoner 2021 och med 2022. utökar anslag 1:19 med 2020–2022 i linje med BP20, som ska användas till Industriklivet. Över tid bör anslaget växlas över till klimatavdrag. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. minskar anslaget 1:1 med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslaget 1:4 Energiforskning med för satsning på fjärde generationens kärnkraft. avvisar anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar med , och till förmån för nytt anslag under utgiftsområde 20, Laddinfrastruktur, ett teknikneutralt stöd till laddinfrastruktur. minskar anslaget 1:7 Energiteknik med till följd av nej till solcellsstöd. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med , och med anledning av satsning på elvägar. ökar anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med för att öka trafikeftersök av vilt. ökar anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser med för att kompensera flygplatser i för flygskatten. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ökar anslaget 1:1 med för utökade medel till bekämpning av granbarkborre. ökar anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med , och för att stärka skötseln av skyddad skog. ökar anslaget 1:8 med , och för inrättandet av en för de gröna näringarna. ökar anslaget 1:14 med 2020–2022 för att möjliggöra lägre avgifter för köttkontroll. ökar anslaget 1:23 med 2020–2022 för att utöka antal platser på veterinärutbildningen och utbildningen för djursjukskötare. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med , och för satsning på teknikutveckling för elfordon. minskar samma anslag med , och genom att avvisa pengar till ”Nationella innovationsrådet”. minskar anslag under utgiftsområdet till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner tillför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning , varav är för att öka statsbidragen jämfört med regeringen. Resterande anslagsförändringar är på grund av ekonomiska regleringar till följd av andra reformer i denna budgetmotion, såsom sänkt skatt för pensionärer och utökad undervisningstid. Bilaga A – Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (M) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 062 385 804 1 055 119 114 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 1 069 194 854 Bilaga B – Förslag till utgiftsramar –2022 Förslag till utgiftsramar –2022 Avvikelse från regeringen (M) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Bilaga C – Beräkning av statsbudgetens inkomster Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (M) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik Avvikelse från regeringen (M) 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 209 365 821 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer −1 065 298 821 Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 144 067 000 1 157 798 068 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 116 107 806 Bilaga D – Beräkning av statsbudgetens inkomster –2022