mot · H7022775 · 2019-10-03 00:00:00 — Vi föreslår därför en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången av biobränsle till flyget. föreslår att det införs krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i allt flygbränsle. Vi föreslår att start- och landningsavgifterna ska vara miljö- och klimatstyrande för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. Vi föreslår att tar ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. Vi föreslår att det genomförs en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. avsätter därför 100 miljoner till forskning för ett mer miljövänligt flyg. Inom utgiftsområde 20 föreslår vi även en satsning på 250 miljoner för stöd till biojetproduktion. Klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser. Genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Genom EU:s påtryckningar har också enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. föreslår att aktivt verkar via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. De regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationen med och andra resmål runtom i och världen ska fungera. Att kunna delta på ett möte i huvudstaden eller i någon annan del av landet och sedan kunna åka tillbaka, är viktigt för de företag och organisationer som har anställda och förtroendevalda som behöver närvara. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna som främst finns i storstadsområdena. Här finns högre omsättning och därmed lönsamhet. De statliga flygplatserna gör också stora vinster. De mindre icke-statliga flygplatserna ägs främst av kommunerna med stöd av landsting och regioner. De finns i hela landet och är oerhört viktiga för kommunerna och regionerna men har inte möjlighet till samma höga omsättning och därför svårare att gå med vinst. Detta innebär att redan hårt pressade flygbolag ser mer lönsamhet på linjer mellan storstäder eller från så kallade navflygplatser som eller . De icke-statliga flygplatserna har svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Detta riskerar att stora delar av går miste om tillväxten genom ökad turism och arbetspendlande som flyget bidrar till. Finansieringen för de små flygplatserna behöver ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar. vill värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. upphandlar staten via flygtrafik på vissa utpekade linjer som inte bedöms som intressanta för kommersiell flygtrafik. I är det endast som får upphandla flyglinjer, inte regioner eller kommuner. Detta innebär att en region eller kommun inte kan upphandla flygtrafik även om kraven för allmän trafikplikt i EU:s lufttrafikförordning är uppfyllda. Däremot har kommuner och regioner som äger lokala flygplatser rätt att stödja dessa via ägartillskott. Detta är en passiv form av stöd som har dålig effekt. Istället för denna typ av stöd borde kommuner och regioner få möjlighet att upphandla regional flygtrafik, vilket innebär att stödet blir ett aktivt stöd som gynnar den regionala utbildnings- och arbetsmarknaden. Flyglinjer upphandlas då till destinationer av stor betydelse för utvecklingen i regionen. Flyg är en form av kollektivtrafik, och det är därför naturligt att den kan upphandlas regionalt, i likhet med busslinjer och spårburen trafik. I andra delar av EU har såväl respektive stat som regioner och kommuner möjlighet att fatta beslut om att upphandla flygtrafik. Det är inte tillfredsställande att denna möjlighet saknas i , trots att vårt land är ett av de geografiskt mest utsträckta. Eftersom ambulansflyg räknas som sjukvård, som är en momsbefriad tjänst, kan inte privata aktörer lägga på moms på sina fakturor. Efter en lagändring 2014 kan de inte längre göra avdrag för ingående moms på sina inköp av flygplan/helikoptrar, reservdelar, tillbehör osv. Därigenom uppstår en dold momskostnad. Regionerna ersätts schablonmässigt för detta , vilket dock är en alldeles för låg nivå för att täcka flyg-/helikopterverksamhetens ingående momskostnader. Detta innebär i praktiken att privata utförare av helikopter- och flygambulans fått en stor momskostnad som de sedan inte kan dra av mot utgående moms. Därmed är det mindre fördelaktigt att upphandla ambulanshelikoptertjänster från en privat aktör jämfört med en offentligt ägd. Momseffekten för ambulansflyg bör utredas i syfte att skapa rättvisa villkor mellan olika typer av aktörer. Taxi är en självklar och viktig del i trafiken. Sedan den svenska taximarknaden avreglerades 1990 har antalet taxibilar ökat , enligt . Det är en bra utveckling, möjliggjord av god konkurrens. Fler aktörer inom taximarknaden har lett till både ett större utbud av taxiföretag och fler jobb. Det är mycket välkommet. Taxiåkeriernas situation bör också underlättas genom att dubbel redovisning av taxametern inte ska krävas. sker både en digital och en redovisning. Den redovisningen borde kunna upphöra då taxibilen är uppkopplad gentemot en avläsningscentral. Stoppa fusket inom taxibranschen Taxibranschen är en viktig del av besöksnäringen men rykte vad gäller priser och pålitlighet har naggats i kanten . De nya reglerna kan bidra till att avhjälpa dessa. Men för att de nya bestämmelserna inte ska vara verkningslösa anser att det behövs goda informationsinsatser och utökad tillsynskontroll. Tillåt döva att ta taxilicens I är det inte tillåtet för döva att ta taxilicens eftersom Transportstyrelsens regler säger att den som innehar taxiförarlegitimation ska kunna uppfatta vad en passagerare eller annan trafikant försöker kommunicera. I de allra flesta fall är detta ett helt rimligt krav. Men det finns de som inte kan göra sig förstådda med annat än teckenspråk och för dessa spelar den muntliga kommunikationen ingen roll. är arbetslösheten hög bland döva, liksom bland andra grupper med olika typer av funktionsnedsättning. Att möjliggöra för döva att ta taxilicens skulle göra det möjligt med nischade taxibolag eller nischade taxitjänster som riktar sig endast till döva. Det skulle både underlätta för döva som behöver färdtjänst, skolskjuts och annan samhällsservice som det ökar möjligheten till försörjning för den som är döv. Öka säkerheten på gator och stationer Terrorismen har slagit till åtskilliga gånger i . Mot bakgrund av det ökande hotet från terrorism finns det anledning att öka skyddet och tryggheten på olika samlingsplatser, däribland gågator, vägar, resecentra, järnvägsstationer, hamnar och flygplatser. Flera terrorattentat i , inklusive i , har skett i anslutning till transportsystemet, exempelvis på gator, järnvägsstationer, tunnelbane- och busstationer eller flygplatser. Väg- och transportsystemet bör stärkas och göras mer robust för att stå emot terrorattacker. I överenskommelsen om åtgärder mot terrorism som slöt med övriga allianspartier och regeringen berörs säkerheten i den offentliga miljön. Ansvaret för säkerheten i den offentliga miljön delas av flera samhällsaktörer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gavs i och med överenskommelsen ett uppdrag att samordna det risk- och sårbarhetsarbete som bidrar till en ökad trygghet och säkerhet i den offentliga miljön. Det kan röra sig om platser där gångtrafikanter är utsatta, trygghet på arenor och i andra konsertlokaler, men också mer generella frågor som samhällsplanering utifrån ett riskperspektiv. I uppdraget ska ingå att kartlägga luckor i ansvar, samla och sprida kunskap samt ge nationell vägledning för skyddsåtgärder. Arbetet ska göras i samverkan med de statliga myndigheter som i första hand berörs. En viktig aktör i detta arbete är kommunerna som bland annat gör risk- och sårbarhetsanalyser. I de insatser som görs är en nära samverkan med SKL och kommunala företrädare således viktig. De myndigheter som främst berörs utöver MSB är , , och . bör omgående, i samarbete med kommuner och landsting, arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. anser att ska avsättas för detta arbete, som bör inriktas på övervakningskameror och andra åtgärder som syftar till att stärka säkerheten på gator och järnvägsstationer. Tillgång till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet, och arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta, framför allt i glesbygd och på landsbygd. vill att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, vilket förutsätter att det finns tillgång till ett robust bredband i hela landet som har hög överföringskapacitet. Det är angeläget att se till att samtliga invånare får jämlika villkor att bo och verka i olika delar i landet. Där det inte finns ekonomiskt intresse och lönsamhet för de privata aktörerna på marknaden att bygga ut bredband, bör staten påskynda utbyggnaden av bredband och mobil uppkoppling. Tillgång till bredband i hela Tillgången till bredband skiljer sig avsevärt mellan olika delar av landet. Enligt Post- och () senaste kartläggning hade av hushållen och av företagen på landsbygden tillgång till bredband med en hastighet av Mbit/s. I tätorter är motsvarande siffra för hushållen och för företagen. PTS bedömer att omfattande kommersiell nyetablering av fibernät sannolikt inte kommer att vara möjlig i de glesbebyggda områden som återstår att ansluta. kommer det också att bli dyrt med trådlösa alternativ. Ett statligt och EU-finansierat stöd för bredbandsutbyggnad finns för perioden –2020. Enligt stödreglerna får statligt bredbandsstöd endast ges till utbyggnad i områden där marknadsaktörer inte förväntas investera . För hela perioden fanns totalt ca tillgängliga. Pengarna fördelas via länsstyrelserna till dem som bygger näten (kommuner, byaföreningar, etc.), dvs den som står som projektägare. återstod knappt 700 miljoner att fördela och 2019 tillfördes ytterligare 195 miljoner. Höga kostnader framstår som det största hindret för utbyggnaden, och Post- och () bedömning är att ett nytt stödprogram är nödvändigt för att nå bredbandsmålen. Myndigheten har tidigare föreslagit ett nytt, nationellt, stödprogram med högre grad av strategisk styrning och regional prioritering för att lättare kunna rikta medel till de områden där behovet av bredbandsstöd är som störst. Regeringen har gett PTS i uppdrag att konkretisera hur framtida stödinsatser skulle kunna utformas på ett effektivt sätt. Det är viktigt att ett fortsatt stöd för utbyggnad av bredband finns och att detta får fortsatt finansiering i kommande landsbygdsprogram. Även med ett stöd kommer det uppstå höga kostnader för enskilda. För att stärka utbyggnaden av bredband föreslår ytterligare 50 miljoner utöver regeringens satsning. Ett problem som sätter käppar i hjulet för utbyggnaden av bredband är lokaliseringsprincipen, som hämmar stadsnätens utveckling och i förlängningen även bredbandsutbyggnaden på landsbygden. 220 av 290 kommuner har stadsnät. Dessa kompletterar andra aktörer och bidrar till målet om ett helt uppkopplat . För att kunna uppnå statens bredbandsmål krävs en skyndsam förändring i kommunallagen liknande den som gjort det möjligt för kommunala energibolag att erbjuda sina tjänster över kommungränser. De administrativa gränser vi satt är inte nödvändigtvis rimliga för bredbandslösningar. PTS har föreslagit ett undantag från lokaliseringsprincipen när det gäller bredbandsutbyggnad. Vi vill också se en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Koordinatorerna ska fungera som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband i hela . har, med början 2016, avlägsnat den fasta förbindelsen via koppartråd för tiotusentals abonnenter. anser att det borde kunna ses som självklart att inte klippa det fasta kopparnätet innan ett fungerande alternativ finns på plats i det enskilda fallet. Det kan lätt ses som ett uttryck för storstadens arrogans när det gamla nätet tas bort innan ett nytt fast fibernät finns på plats. Nej till besparingar på särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Regeringen föreslår en minskning av anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning på . Av dessa flyttas 2 miljoner till Myndigheten för digital förvaltning med motiveringen att denna tagit över verksamhet. Däremot återstår 2 miljoner som utgör ”finansiering” av en förstärkning av anslaget till Myndigheten för digital förvaltning. Detta innebär att medlen till tjänster för personer med funktionsnedsättning minskas med 2 miljoner. motsätter sig denna minskning och anvisar därför mer än regeringen till anslag 2:2. I takt med digitaliseringen har den fysiska postgången fått en minskad roll. Det är naturligt och ingenting som vi kan eller vill bromsa. Vi måste därför förbereda oss inför de utmaningar postservicen står inför när andelen brev fortsätter att sjunka. Olika länder har gjort olika vägval. I en del länder jobbar man med olika typer av porton där exempelvis ”garanterade” försändelser har ett pris, brev som inte brådskar har ett pris och brev som måste vara framme har ett pris. I andra länder har man försökt att möta utvecklingen genom att exempelvis dela ut post enbart . anser att väg måste ta hänsyn till förutsättningarna i hela vårt land. Det är av yttersta vikt att det levereras post i hela landet samt att posten även fungerar om exempelvis elnätet av någon anledning inte fungerar. har beslutat om en ny prismodell för portot, men det är troligtvis inte tillräckligt för att vi ska kunna garantera en väl fungerande posthantering i hela landet. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning som tar ett helhetsgrepp på posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. Digital post från myndigheter anser att ska ligga i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras. har tappat positioner i årliga ranking över länders digitala utveckling. Även om mycket har gjorts inom den offentliga sektorn återstår mycket arbete innan digitaliseringen av myndigheterna har nått en nivå som medborgarna kan förvänta sig. Det bör därför införas ett lagkrav på att alla kommuner, regioner och statliga myndigheter ska erbjuda digital post till mottagare som önskar det, såvida särskilda skäl för undantag inte föreligger. Nej till besparingar på betaltjänster Regeringen föreslår att kravet på tillhandahållande av kontanttjänster ska avskaffas på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Regeringen föreslår därför en minskning med på anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster. säger nej till den besparingen. Enligt vår uppfattning bör kontanthantering även fortsättningsvis ingå i grundläggande betaltjänster. föreslår att anslaget för stadsmiljöavtal ska minskas med , detta eftersom den anslagna summan tidigare inte blivit fullt ianspråktagen av åtgärder. Detta indikerar att behovet inte är så stort som regeringen bedömer. föreslår ytterligare 200 miljoner för att stärka infrastrukturen för cykling samt 10 miljoner för att öka säkerheten vid järnvägsstationer. Sammantaget innebär detta att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . föreslår att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med 100 miljoner för att finansiera en utökning av stödet till enskilda vägar. För att finansiera intensifierat arbete med att godkänna BK4-vägar anvisas ytterligare 10 miljoner till anslag 1:3 . säger nej till regeringens neddragning av sjöfartsstödet, vilken uppgår till . Miljörabatterna inom sjöfarten föreslås utökas med ett belopp på 30 miljoner. Sammantaget ökas därför anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med 50 miljoner. säger också nej till regeringens satsning på internationell tågtrafik och minskar därför anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med . Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning tillförs 2 miljoner som beskrivits ovan. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster tillförs 7,5 miljoner som beskrivits ovan. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation tillförs 50 miljoner för att finansiera utökad satsning på bredband. Ett nytt anslag, Laddstolpar för lastbilar, införs och tilldelas 150 miljoner . Ett nytt anslag, Forskning om miljövänligt flyg, införs och tilldelas . [1] Källa: . [2] Transportstyrelsens analysrapporter –2019. [3] Transportstyrelsens analysrapport . [4] Källa: djupstudier av dödsolyckor. [5] Källa: djupstudier av dödsolyckor. [6] Källa: och , HCT DUO2 project Malmoe in , 2019. [7] PTS-ER-2018:20.