mot · H7023301 · 2019-10-03 00:00:00 — föreslår besparingar till följd av minskat antal asylsökande, minskat antal anhörigärenden och minskat antal anhöriga till . Detta i sin tur beroende på den av förda politiken med bl.a. volymmål för asylmottagandet, tillfälliga uppehållstillstånd som grund, strikt regelverk för anhöriginvandring, skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring, en så kallad säkra-länder-lista, en kraftfull återvändandepolitik samt sänkta bidragsnivåer med bidragstak. gör en särskild satsning på fler förvarsplatser, som motsvarar cirka 200 fler förvarsplatser . gör också en förstärkning av migrationsdomstolarna. Syftet är att migrationsmål ska kunna avgöras i rimlig takt. anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om besparingar till följd av ett minskat antal asylsökande, ett minskat antal anhörigärenden och ett minskat antal anhöriga som kommer till , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av migrationsdomstolarna och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag har länge haft en hög nivå på asylinvandringen, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också blir en del av samhället. är integrationsproblemen uppenbara. Antalet människor som kommer till påverkar i hög grad våra möjligheter att lyckas med integrationen. sökte 21 000 personer asyl i och det beviljades 42 000 uppehållstillstånd på asylgrund. Det är mycket höga antal i förhållande till exempelvis , och . beräknas på nytt 21 000 personer söka asyl i . anser att ska införa ett volymmål för asylmottagandet. Volymmålet är avsett att fungera som ett kraftfullt styrmedel som är vägledande för den svenska invandringspolitiken. Om målet inte ser ut att uppnås krävs skärpande åtgärder i syfte att nå målet. Motsvarande volymmål finns i . Ett svenskt volymmål måste innebära ett betydligt lägre asylmottagande . asylmottagande ska inte överstiga nivåerna i , och . lever ett stort antal människor i utan tillstånd att vistas här. Återvändandepolitiken i har uppenbara brister. Bristen på förvarsplatser är akut. Migrationsdomstolarna måste ges förutsättningar att avgöra migrationsmål i rimlig tid. Konsekvenser av en stramare politik Till följd av ny lagstiftning som trädde i kraft utökades möjligheten till anhöriginvandring i . Det leder till fler asylsökande till . Det leder även till fler anhörigärenden och till att antalet anhöriga som kommer till ökar. var emot denna utökning och röstade nej till den i . Med utgångspunkt att reglerna för anhöriginvandring hade bibehållits så som de såg ut , i enlighet med vad hade velat, finns förutsättningar att minska förvaltningsanslag med . (Jämför prelimära konsekvensanalys av januariöverenskommelsen, Jöken, .) har en samlad politik som skulle innebära färre asylsökande, färre anhörigärenden och i förlängningen färre anhöriga som kommer till . vill ha ett volymmål för asylmottagandet i , tillfälliga uppehållstillstånd som grund, strikt regelverk för anhöriginvandring och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring. Vi är mot införandet av en ytterligare skyddsgrund. Vi var motståndare till den gymnasielag som infördes i . Gymnasielagen har inneburit 6 000 uppehållstillstånd till vuxna asylsökande utan asylskäl. Den gav ett budskap till omvärlden att bytte inriktning på migrationspolitiken igen och gick i generösare riktning. Detta i likhet med den utökade möjligheten till anhöriginvandring. driver införandet av en så kallad säkra länder-lista, som skulle möjliggöra snabbare beslut för asylsökande från länder från vilka det stora flertalet får nej på asylansökan. Det skulle också innebära ett budskap till medborgare i dessa länder att inte söka asyl i . Vi har en återvändandepolitik, med bl.a. skärpta myndighetsinsatser och skärpt lagstiftning, som skulle göra att fler som får nej på asylansökan lämnar landet, och påverka hur intressant är att söka asyl i. Även vår politik för ökad kvalificering till välfärden och för sänkta bidrag med bl.a. ett bidragstak, skulle påverka hur intressant är att söka asyl i. Det ska nämnas att det enbart är 4 av 10 som söker asyl i som beviljas uppehållstillstånd. Ett stort antal asylsökande söker sig alltså till trots att de saknar sådana asylskäl som gör att de beviljas uppehållstillstånd. Sammantaget är vår bedömning att politik skulle innebära cirka 7 000 färre asylsökande 2020 än vad som beräknas bli fallet. Det skulle därmed röra sig om cirka 14 000 personer i stället för 21 000 personer. Inte minst gruppen som söker sig till utan asylskäl skulle minska med vår politik. Vår politik skulle även innebära färre anhörigärenden och färre anhöriga till . Med detta som utgångspunkt finns förutsättningar att minska förvaltningsanslag med . Behovet av fler förvarsplatser är akut. och bedömer det sammantagna behovet av förvarsplatser till cirka 1 100–1 200 platser. Detta ska jämföras med de ca 500 platser som finns . , som är den myndighet som främst använder förvarsplatser, konstaterar att myndigheten , 2019, har ett behov på 720 platser, det vill säga ca 200 fler platser än vad som finns. (om förvarsplatser, .) Bristen på förvarsplatser gör att personer som borde sitta i förvar i stället släpps fria. Bristen får också till följd att beslut om förvar som är sakligt motiverade uteblir. satsar på fler förvarsplatser . Syftet är att få på plats omkring 200 ytterligare platser. Enligt nämnd rapport av , finns förutsättningar att utöka antalet platser till totalt 700–800 platser . Anslag 1:2 Ersättningar och boendekostnader Konsekvenser av en stramare politik Med utgångspunkt i att reglerna för anhöriginvandring hade bibehållits så som de såg ut , i enlighet med vad hade velat, finns förutsättningar att minska anslaget för ersättningar och bostadskostnader med . (Jämför prelimära konsekvensanalys av januariöverenskommelsen, Jöken, .) bedömning är att vår politik skulle innebära cirka 7 000 färre asylsökande 2020 än vad som beräknas bli fallet. Detta i enlighet med vad som har beskrivits här ovan. Med denna minskning av antalet asylsökande som utgångspunkt finns förutsättningar att minska anslaget för ersättningar och bostadskostnader med . Anslag 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål Regeringen har i sin budgetproposition underlåtit att ge migrationsdomstolarna de ekonomiska förutsättningar som krävs för att de ska kunna avgöra migrationsmål i en rimlig takt. Tusentals människor riskerar att hamna i årslång väntan som ett resultat av att regeringen inte vill tillföra domstolarna tillräckliga medel. I ett pressmeddelande från beskriver landets fyra migrationsdomstolar och Migrationsöverdomstolen konsekvenserna av regeringens otillräckliga resursfördelning till dem. Migrationsmålen har legat på rekordhöga nivåer. Effekten av att många uppehållstillstånd har beviljats blir att domstolarna nu får ett stort antal övriga migrationsmål. Det återstår också för migrationsdomstolarna att hålla tusentals muntliga förhandlingar för att pröva asylansökningar. De otillräckliga resurserna regeringen vill tillföra migrationsdomstolarna skulle, enligt domstolarna själva, göra att målen inte kommer att avgöras i den takt de kommer in med ökade handläggningstider och ökade offentliga kostnader som följd. Regeringen vill tillföra migrationsdomstolarna . Det behov som angett för migrationsdomstolarna i sin kostnadsprognos är betydligt större. Det är angivet till . Det ger en skillnad på . satsar mer än regeringen på migrationsdomstolarna . satsning möter därmed det behov som har angett.