mot · H7022740 · 2019-10-03 00:00:00 — hör hemma i demokratiernas försvarsförbund ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ansöka om medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som Natomedlem ska verka för att ett demokratikrav införs i Nato och tillkännager detta för regeringen. 2019 markerar det år då till slut åtnjöt en bred parlamentarisk samsyn kring att vi lever i en militärt och politiskt orolig tid. Åtgärder i form av kraftigt ökade anslag till försvarets olika funktioner har påbörjats för att bryta av nedmontering inom militären och det civila försvaret. Det är nu dags för nästa paradigmskifte inom svensk försvarspolitik. Det är dags att vi uppnår en parlamentarisk majoritet gällande att behöver ett fördjupat samarbete med andra länder för att uppnå långvarig fred och frihet. Liberalerna har drivit frågan om ett Natomedlemskap; i början var vi helt ensamma. Under Liberalernas tid i regering –2014 drev vi frågan, utan framgång. I skrivande stund är hälften av partier för ett sådant medlemskap. När nu är ense om hotbilden, bör den dessutom inse att oaktat ekonomiska medel så kan inte ensamt försvara sig mot en fientlig stormakt, inte ensamt, men tillsammans med andra demokratiskt allierade. hör hemma i demokratiernas försvarsförbund. Att utvecklats i allt mer aggressiv riktning måste styra våra säkerhetspolitiska vägval. har gått från en lovande demokratisk utveckling till att bli en auktoritär stat som har invaderat två andra europeiska länder. I och med den ryska aggressionen mot 2008 sänktes den ryska tröskeln för att använda militärt våld i närområdet rejält. har en stor militär upprustning pågått. års ökade repression mot det civila samhället, hot mot journalister och kränkningarna av hbtq-personers rättigheter visar att den politiska utvecklingen på ett alarmerande sätt går åt fel håll. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet i kombination med den pågående försvagningen av demokratiska strukturer är en riskfaktor. behöver vidta både förebyggande åtgärder, skärpta sanktioner och mjuka insatser för att skydda svenskars frihet, men också bidra till att förbättra förutsättningarna för ett framtida demokratiskt , något vi beskriver mer ingående i partiets Rysslandsmotion. stormaktsambitioner har tagit sig uttryck i aggressiva påtryckningar gentemot länder i närområdet som , , och inte minst . är två georgiska regioner under rysk ockupation. Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär och annekterade . Det ryska agerandet förklarades med behovet av att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och hindra integration med väst. måste verka för att stötta den nya demokratiskt valda ukrainska regeringens strävanden att närma sig och ansöka om ett Natomedlemskap och, , ett EU-medlemskap. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som de avtal som ingått. Införlivandet av är ett öppet brott mot internationell folkrätt och hotar den säkerhetspolitiska ordning som rått i sedan Helsingforsslutakten. Det ryska agerandet kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas mot de baltiska länderna. Efter annektering av och är oron för krig stor i . har de baltiska länderna kontinuerligt rapporterat om destabiliseringsattacker från , attacker som beskrivs som stresstest för att testa försvararnas kapacitet att möta en angripare. För de baltiska länderna utgör dessutom en säkerhetspolitisk osäkerhetsfaktor. De baltiska länderna vet inte var står, ifall skulle angripa, och vår låga kapacitet att försvara luftrum och utgör en svag punkt i en situation då Nato måste försvara . I valet mellan baltisk demokrati och en auktoritär rysk regim får aldrig någonsin tveka. FOI beskriver hur uppnått en regional militär överlägsenhet i norra . Ryska stridskrafter uppvisar ett mer aggressivt militärt övningsmönster över och vi har sett hur den militära aktiviteten i och runt ökat. Vi har bortom allt rimligt tvivel enligt Försvarsmakten upplevt en bedömd ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. genomförde simulerade kärnvapenanfall mot och fick Iskandermissiler en fast placering i . Det innebär att stora delar av kan nås av ryska massförstörelsevapen – vi kan inte hantera den situationen själva. Ett Natomedlemskap säkerställer fred och frihet tillsammans med andra länder som sedan slut har försvarat det fria . Ett medlemskap i skulle skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Vi skulle vara med och fatta beslut i stället för att passivt invänta andras ställningstaganden. Vi skulle, precis som övriga medlemmar, också ha vetorätt när det gäller beslut om nya insatser. Självklart har länge utgått från att kommer att samverka med Nato i kris såväl som krig. Vårt försvar är helt förberett och anpassat till nära samarbete med Natoländerna. saknar vi den säkerhet som enbart följer med ett medlemskap. Vi befinner oss i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland. Å ena sidan har vi ingen trovärdig alliansfrihet, å andra sidan inte heller några säkerhetsgarantier. Det är en mycket farlig position för ett litet land med ett utsatt geostrategiskt läge. Liberalerna krävde i de förhandlingar om försvarsbeslutet som fördes att regeringen skulle utreda ett Natomedlemskap. I stället kom regeringen och , och överens om en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort – i princip detsamma som redan gjort. Trots att försvarsbeslutet ville undvika en utvärdering av den militära alliansfriheten är den samlade bilden i den nya utredningen att bör överge denna för att gå med i Nato. Utredaren, ambassadör , pekar där på det faktum att inte kan försvara sig självt och att det för att vi ska kunna få hjälp krävs ett Natomedlemskap. Slutsatsen är att det stärker inte bara den svenska nationella säkerheten utan också stabiliteten och förutsägbarheten i hela . Det är nu dags för att ta nästa steg. Regeringen samt de fyra borgerliga partierna bör gemensamt utarbeta en färdplan för ett svenskt Natomedlemskap. En sådan färdplan bör innehålla dels en tidtabell för den formella ansöknings- och beslutsprocessen, dels vilka steg som ska tas fram till fullt medlemskap vad avser planerings- och stabsförberedelser inom både Försvarsmakten och utrikesförvaltningen. Inför ett demokratikrav i Nato För Liberalerna är demokrati, mänskliga rättigheter och frihandel de främsta medlen för att lösa de globala utmaningarna. Vi vill därför exempelvis ställa krav på demokratiska framsteg för att erhålla svenskt bistånd. Vi vill skärpa kraven på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i EU. Vi har infört ett demokratikriterium vid export av krigsmateriel, och vi vill införa ett demokratikrav för medlemskap i för mänskliga rättigheter. Samma sak bör även gälla för Nato. En organisation som tillkom för att skydda den västerländska demokratin borde ställa krav på demokrati för medlemskap. Efter att blivit medlem i Nato bör vi därför agera för att införa ett demokratikrav i organisationen. Nya medlemsansökningar måste därför, i likhet med inom exempelvis EU, uppfylla liberala grundförutsättningar. bör befintliga medlemsländer granskas vilket bör resultera i att lämnar. har vi sett hur steg för steg har omvandlats till en auktoritär stat. fanns förhoppningar om att skulle kunna bli en sekulär demokrati som även skulle kunna ingå i den europeiska gemenskapen. av islamisering, strypt press och förföljelse av den kurdiska befolkningen verkar den förhoppningen vara ett minne blott. medlemskap urholkar Natos demokratitrovärdighet men också organisationens säkerhet, som vi kan se i där och indirekt krigar mot varandra. Framtiden är oviss och vi vet inte vilken utveckling som kommer att ske i flertalet europeiska länder med populistiska regeringar. Ifall demokratiernas försvarsförbund tummar på demokratin riskerar syftet med organisationen att urholkas. Därför behöver Nato ställa högre krav på demokrati. är ett demokratikrav av högsta betydelse för att hindra länder med diktaturstyren från att släppas in i organisationen. Men det kan endast påverka om vi är medlemmar. För Liberalerna är ekvationen entydig. Vi behöver Nato för att garantera tio miljoner svenskars frihet och vi vill att Nato ska bli en mer liberal organisation. För att påverka Natos inriktning och säkerställa vår frihet måste vi därför bli medlemmar. Gulan Avci (L)