ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022110 · 2019-10-02 00:00:00 — Inrätta ett nationellt säkerhetsråd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt säkerhetsråd och tillkännager detta för regeringen. Ansvaret för den nationella säkerheten bör ligga hos statsministern och inte som diffust utspritt på olika departement. Flera länder, bl.a. , har ett så kallat nationellt säkerhetsråd. har aldrig haft något liknande. Följden har varit att det saknas en nationellt övergripande styrning och inriktning vid uppkomna kriser. Det kan handla om såväl bränder, eller terrorism. Detta kan sägas ligga inom ramen för återuppbyggnaden av totalförsvaret. Syftet med att införa ett nationellt säkerhetsråd är strategisk, dvs. ska inte reagera på redan uppkomna kriser utan agera adekvat innan krisen uppstår och därmed avvärja den. Ett nationellt säkerhetsråd ska bestå av relevanta regeringsmedlemmar och kvalificerade myndighetsrepresentanter. Målet är att det nationella säkerhetsrådet ska ge kvalificerade råd till regeringen angående säkerhetshot ur ett brett perspektiv för att få till stånd ett departements och myndighetsövergripande för att få till stånd en proaktiv respons mot de säkerhetshot som är på agendan. Det nationella säkerhetsrådet ska sammanträda regelbundet och vid påkallat behov.
mot · H7022111 · 2019-10-02 00:00:00 — Mer vätgas för ett fossilfritt ställer sig bakom det som anförs i motionen om tankställen för vätgasbilar samt att centralisera satsningen på vätgas till en region som får utgöra pilotregion i arbetet och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i när klimatpåverkan blir allt tydligare. Det är viktigare än någonsin att , EU och världen klarar av att ställa om till fossilfria alternativ och en mer hållbar livsstil. Alla ansträngningar behöver göras för att för att vi ska uppnå målet om förnybar elproduktion 2040. har det varit elbilsbatterier som har varit den mest omtalade ersättningen till bensindrivna bilar. För att ska kunna ställa om kommer det att krävas både elbilar och vätgasdrivna. Genom att använda bränsleceller så omvandlas vätgasen till elektricitet och utsläppen är rent vatten. Bränslecellen genererar även värme som ju är en fördel . Det som verkar vara ”inkörsporten” till ett vätgassamhälle är tunga transporter med lastbilar. Ett föregångsland i fråga om vätgasomställning är . Det borde inte vara fråga om antingen eller utan hur dessa två alternativ kan komplettera varandra. Dessutom kommer satsningen på fossilfritt stål, dvs. grön omställning i stålindustrin att leda till att stora mängder vätgas produceras i , vilket är ett ytterligare argument för att utöka satsningen på vätgasbilar i . Det som saknas just nu är infrastruktur. Enligt tidningen finns det 36 vätgasbilar i och fyra tankställen. Vi behöver öka antalet tankställen samt centralisera satsningen på vätgas till en region som får utgöra pilotregion i arbetet.
mot · H7022112 · 2019-10-02 00:00:00 — Inför Magnitskij-sanktioner i EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa s.k. Magnitskij-sanktioner i EU och tillkännager detta för regeringen. dog under mycket oklara omständigheter 2009. Detta efter att ha varit häktad utan rättegång . arbetade för den rysk-amerikanska investorn och upptäckte en omfattande korruptionshärva med förgreningar till både polisen och skattemyndigheten. Sedan död har kämpat för att så många länder som möjligt ska införa en sådan sanktion. var det första landet, under Obamaadministrationen, att genomföra en sådan lag. har länder såsom och olika former av Magntiskijlagar. Fler länder är på väg att införa dem. har visat att landet går i en mer auktoritär riktning. Lägg därtill till en chauvinistisk och expansiv militär som lett till annekteringen av och inblandning i kriget i östra . har via mordet på och senast mordförsöket på och hans dotter visat att landet inte är främmande för att utföra brutala mordaktioner på främmande mark. Det som skiljer Magnitskij-sanktionerna från andra är att de är så kallade personliga sanktioner, dvs. de riktar sig specifikt mot de personer som ansvarar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter och som ska förhindras möjlighet att resa ut eller föra ut pengar. I de länder där Magnitskij-sanktioner införts har de visat sig vara effektiva.
mot · H7022113 · 2019-10-02 00:00:00 — En översyn av tidsbegränsning för husrannsakan ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av tidsbegränsning för husrannsakan (28 kap. 6 §) och tillkännager detta för regeringen. Om det finns skälig anledning att anta att någon begått ett brott som kan ge fängelse får polisen genomföra husrannsakan i hus, rum eller slutet förvaringsställe. får dock polisen sällan genomföra husrannsakan mellan och : enligt 28 kap. 6 § får husrannsakan nämligen ”ej utan särskilt skäl verkställas mellan eftermiddagen och förmiddagen.” En husrannsakan är en viktig väg för att säkra avgörande bevis. Det är därför inte rimligt att olaglig verksamhet i praktiken har en nio timmars frizon eller väl tilltagen tidsfrist , särskilt inte eftersom det krävs betydande skäl för att en husrannsakan ska få genomföras hos en annan person än just den som misstänks för brottet. Det är min uppfattning att polisens undersökningsledare måste ha rätt att besluta om att husrannsakan ska genomföras än i de fall det är lämpligt för att söka viktiga svar i en utredning. Det bör därför utredas vilka tidsbegränsningar som bör gälla för husrannsakan med hänsyn till såväl misstänktas familjer som till polisens utredningskapacitet och värdet av effektiv brottsbekämpning.
mot · H7022115 · 2019-10-02 00:00:00 — Ettårig polisutbildning för akademiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa en kortare polisutbildning för akademiker med minst treårig relevant utbildning och tillkännager detta för regeringen. Det ökande grova våldet på olika platser i har gjort att den upplevda otryggheten ökat. Samhällskontraktet bygger på att medborgarna har förtroende för att polisen och rättsväsendet kan utreda och lösa såväl mindre brott som den grova, organiserade brottligheten. Hela rättsväsendet behöver därför stärkas, inte minst polisen. En grundpelare är att det finns tillräckligt många poliser som kan ägna sig åt grunden i yrket, att bekämpa brott. En rad olika åtgärder prövas för att öka antalet tillgängliga poliser. Bättre löner och arbetsförhållanden ska öka attraktiviteten i yrket och därmed öka antalet sökande till polisutbildningarna samt minska antalet poliser som väljer att lämna yrket. Ambitionen är dock hög och antalet platser på polisutbildningarna har svårt för att fylla det behov som finns inom poliskåren det närmaste decenniet. För att ytterligare öka antalet poliser i samhället bör personer med en längre, minst tre-årig, relevant akademisk utbildning beredas möjlighet att komplettera sin utbildning med en kortare, kanske ettårig, polisutbildning. Liknande möjligheter finns bland annat inom läraryrket, där personer med akademisk ämnesutbildning kan gå en ettårig pedagogisk utbildning för att få lärarbehörighet. Dagens polisutbildning är och för en yrkesaktiv person kan 2,5 års ytterligare utbildning verka avskräckande, speciellt om man har en relevant utbildning i grunden. Med en kortare polisutbildning skulle steget att byta yrkeskarriär till polisen underlättas. Grundkraven för att söka till polisutbildningen skulle kvarstå som . Övriga krav på relevant akademisk utbildning samt vilka moment som skulle ingå i den kortare polisutbildningen behöver utredas. En kortare polisutbildning skulle kunna vara en pusselbit i att öka antalet personer som söker sig till polisyrket och därmed stärker polisväsendet. Det skulle öka möjligheterna för samhället att undersöka och beivra brott och därmed vidmakthålla samhällskontraktet.
mot · H7022116 · 2019-10-02 00:00:00 — Fler centrum för svåra förlossningsskador ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nationella riktlinjer för förlossningsvården där det framgår att centrumen för riktigt svåra förlossningsskador behöver öka i antal och spridas geografiskt i landet och tillkännager detta för regeringen. Siffror har glädjande visat att förlossningsskador minskar i omfattning. Däremot är det fortfarande stor skillnad mellan olika landsting. Dessutom finns det fortfarande stora problem för de kvinnor som drabbas av de allra svåraste förlossningsskadorna. I finns två centrum för riktigt svåra förlossningsskador: och kvinnokliniken i . Till båda ställena är det långa köer och svårt för kvinnor att nå fram. Kvinnokliniken i drivs av överläkaren , som av tidningen utnämndes till årets svensk i medicin. Uustal initierade det så kallade bristningsregistret för att förbättra det hon identifierade som undermålig eftervård. Uustal har bland annat i en tidningsintervju framhållit att det behövs ett bäckenbottencentrum i varje landsting för att kvinnor ska slippa långa resvägar och korta ned köerna. Uustal konstaterar också att det fortfarande finns för lite forskning om förlossningsskador generellt och om bäckenbottenskador och bristningar specifikt. Argumenten för att inrätta fler centrum bör naturligtvis ställas emot frågan om landstingens självbestämmanderätt. Det kan också finnas en fara med att inrätta alltför många centrum som kompetent personal saknas. Situationen som den ser ut med alltför långa köer och en icke adekvat vård för kvinnor måste dock väga tyngst. behöver införa nationella riktlinjer för förlossningsvården där det ska framgå att antalet centrum för riktigt svåra förlossningsskador behöver öka i antal och spridas geografiskt i landet.
mot · H7022117 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa rätt till färdtjänst över nationsgränserna och tillkännager detta för regeringen. Att åka riksfärdtjänst från i till exempelvis flygplatserna eller är ok. Men till den betydligt närmare flygplatsen är det tvärstopp, trots att det skulle kosta mindre. De nordiska länderna har olika nationella färdtjänstsystem för funktionshindrade. Gemensamt för dessa system är att de ska bidra till att funktionshindrade ska kunna delta i utbildning, arbete och fritidsaktiviteter. Det är inte rimligt ur ett ekonomiskt perspektiv men framför allt av respekt för brukaren att inte motverka detta gränshinder. Det ska vara lika självklart att fritt resa över gränserna i även som funktionshindrad. Detta genom att säkerställa rätt till färdtjänst över nationsgränserna.
mot · H7022118 · 2019-10-02 00:00:00 — Förbjud alla djur på cirkus ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fullständigt och allomfattande beslut mot djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. 2018 beslutade att förbjuda elefanter och sjölejon på cirkus. Detta beslut trädde i kraft . Det var ett bra beslut men det är inte tillräckligt. Det finns inga egentliga skäl till att djur ska behöva vara en del av cirkusföreställningarna. Inget av cirkusdjuren befinner sig i sin naturliga omgivning. På cirkus är det också mycket tydligt att djuren är till för besökarnas nöje och inte något annat. Situationen på cirkusen innebär också att djuren tvingas transporteras långa vägar vilket bidrar negativt till djurens välmående. Det finns ingen lista över de djur som får befinna sig på cirkus däremot finns det en förteckning över de djur som inte får vistas på cirkus, där ingår ovan nämnda elefanter och sjölejon. Det är länsstyrelsernas ansvar att kontrollera cirkusen inför varje cirkussäsong. Det förekommer dock att djur från turnerar utomlands med andra cirkusar. I dessa fall är det omöjligt för svenska myndigheter att kontrollera djurens situation. konstaterar på sin hemsida att lämnades över 155 000 namnunderskrifter in till för att driva igenom ett förbud mot cirkusdjur. Ett sådant fullständigt förbud har det dock ännu inte beslutats om.
mot · H7022119 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda definitionen av vad som är en avgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att byta namn på de avgifter som egentligen är skatter och tillkännager detta för regeringen. Att kalla skatter för skatter och avgifter för avgifter är ett enkelt och kostnadseffektivt sätt att spela med öppna kort. Att inte göra detsamma är att luras och att ljuga. Gränsen mellan skatter och avgifter är tyvärr långt ifrån klar även om definitionerna i sig är det. En avgift tas ut i utbyte mot en specifik motprestation, medan en skatt i teorin kan gå till vad som helst. Avgiftens storlek bör vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Är avgiften större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Detta finns det mängder av rättsfall och remisser från Lagrådet som visar. Ändå är gränsdragningen ofta svår att göra och blir det fel. Därför bör definitionen av vad som är en avgift utredas en gång för alla, och de avgifter som egentligen är skatter bör byta namn. har konstaterat att man håller med om allt det som står i motionen, men har ändå valt att yrka avslag på den. Därför vill jag redan nu understryka för utskottet att det vore väldigt positivt om man istället biföll motionen så att detta också kan bli av.
mot · H7022120 · 2019-10-02 00:00:00 — Möjliggör för fler kommunala ordningsvakter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör underlätta för kommuner att anställa kommunala ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. Brottslighetens utveckling och den otrygghet allt fler människor känner i de miljöer de vistas i har lett till att i stort sett alla partier numera vill se en avsevärt förstärkt polisorganisation. vill se 10 000 fler polisanställda fram . En avsevärd andel av dessa kommer naturligtvis att vara poliser. Det kan ta att utbilda många tusen nya poliser. Rekryteringen till polishögskolorna har varit klen och avhoppen från polisyrket är påfallande många. Den långsamma takten i polisväsendets tillväxt och en fortsatt brist på poliser i vår gatumiljö har lett till att många kommuner har valt att anlita ordningsvakter. Deras närvaro på gator och torg och i olika centrumanläggningar har bidragit till ökad trygghet. I har antalet ordningsvakter som betalas av kommunen enbart under detta år i stort sett femfaldigats och närmar sig nu cirka 100 stycken. Det lär komma att bli ytterligare många fler . Att antalet ordningsvakter ökar beror på insikten att polisen inte räcker till. Poliserna är för få och arbetsformerna sådana att alltför få uniformerade poliser är synliga där människor vistas. I den mån poliser syns där är det oftast för snabba ingripanden. När dessa är klara försvinner också polisen. När nu kommuner anlitar och/eller anställer ordningsvakter beror detta alltså på bristen på synliga poliser. Därför är det rimligt att staten på olika sätt underlättar för kommunerna att anlita eller anställa egna kommunala ordningsvakter och att befogenheterna för dessa vidgas på lämpligt sätt.
mot · H7022121 · 2019-10-02 00:00:00 — Förbättring av verksamheterna i barnahus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärda bristerna i utvärderingen av barnahus och tillkännager detta för regeringen. fick regeringen slutredovisningen av uppdraget gällande utvärdering av barnahusverksamheterna i . Utvärderingen har gjorts av Barnafrid, nationellt centrum för kunskap om våld mot barn vid . I utvärderingen framkommer att många barnahus fungerar bra men att det finns regionala skillnader. Detta medför risker att barn som utsatts för brott inte får ett likvärdigt bemötande, stöd och skydd, något som kan komma att innebära stora svårigheter för det utsatta barnet. Bristerna i verksamheterna gäller otydligheter i de nationella riktlinjerna, sekretess, särskilda företrädares kompetens och roll med mera. Verksamheten i barnahusen är otroligt viktig, främst för det utsatta barnet, som inte har samma möjlighet som vuxna att påtala brott och inte heller alltid vet att en handling är brottslig. Men verksamheten är också viktig för samhället i stort eftersom övergrepp kan få allvarliga konsekvenser för den drabbade även på lång sikt.
mot · H7022122 · 2019-10-02 00:00:00 — Statliga myndigheter ska begära ersättning för merkostnader ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör instruera myndigheter att i fler fall än använda sin lagliga rätt att rikta skadeståndsanspråk och tillkännager detta för regeringen. Statliga myndigheter får ibland merkostnader som orsakas av privatpersoner. Ett välkänt fall är när en aktivist stoppade Kriminalvårdens transport av en man som skulle utvisas ur . Aktivisten lyckades stoppa utvisningen till genom att vägra sätta sig i flygplanet. Utvisningen fick genomföras senare och enligt media innebar detta en merkostnad för Kriminalvården med . Enligt kommer de inte att begära ersättning för merkostnaden utan det är alltså skattebetalarna som ska bekosta merkostnaderna som aktivisten förorsakat. Enligt händer det då och då att de får liknande merkostnader, men Kriminalvården har aldrig begärt ersättning från den som orsakat merkostnaden. Merkostnaden har alltså hamnat hos skattebetalarna, vilket jag anser är helt fel. Jag anser därför att regeringen bör instruera statliga myndigheter att i fler fall begära ersättning från de personer som orsakar merkostnaderna.
mot · H7022127 · 2019-10-02 00:00:00 — Kraftfulla åtgärder mot skarvproblemen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av kraftfulla åtgärder mot skarvproblemen och tillkännager detta för regeringen. Skarvens tillväxt har medfört att fiskebeståndet minskar och förorsakar stor materiell och ekonomisk skada. Det gäller det kustnära yrkesfisket, såväl som fritidsfisket samt har negativ påverkan på många boende och turister. Skarven äter mycket fisk, vilket försämrar de småskaliga yrkesfiskarnas möjligheter att överleva och utvecklas. Därtill förstör skarvkolonier sin omgivning genom att förstöra växtligheten på de öar där de etablerar sig. Flockar är ofta stora och förödelsen från deras närvaro blir därför stora. Det har motionerats flitigt om åtgärder mot skarvens förstörelse och fortsatta utbredning. Men problemet kvarstår. bör ställa sig bakom att det behövs kraftfulla åtgärder mot skarvproblemet i .
mot · H7022128 · 2019-10-02 00:00:00 — Gymnasieutbildningar som möter arbetsmarknadsbehovet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till efterfrågan på arbetskraft på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. En av de stora utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att matcha rätt kompetens bland arbetstagare med efterfrågan från arbetsgivare. Trots att arbetslösheten har gått ner så finns det fortfarande omkring 100 000 jobb som inte går att tillsätta på grund av brist på rätt kompetens. Utbildning är nyckeln till att dessa jobb blir tillsatta. Utöver kommunerna finns det en stor mängd privata aktörer som anordnar olika gymnasieutbildningar. Det har etablerats en marknad där ungdomarna kan välja den utbildning som de tror bäst passar deras intressen och som kan ge dem en fast anställning. Men när dessa utbildningar marknadsförs är det inte utsikterna till arbete som används för att locka elever utan tillgång till bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Att ungdomar väljer en utbildning som engagerar och intresserar dem är bra. Att trivas med sin sysselsättning gör det lättare att klara av utbildningen. Men det behövs en tydligare koppling mellan arbetsmarknadens behov och mängden platser som erbjuds på varje utbildning. Gymnasieutbildningar är en samhällsinvestering för framtiden. Investeringen ska vara positiv både för individen och för samhället. saknas det tydlig styrning av i vilken omfattning gymnasieutbildningar erbjuds. Eftersom flera skolor erbjuder utbildningar som inte efterfrågas av arbetsgivare riskerar ungdomar att inte få fotfäste på arbetsmarknaden. Kopplingen mellan arbetsmarknadens behov och utbudet på utbildningar måste därför bli starkare, utan att elevernas möjlighet att välja en intressant utbildning försvinner. Kompetensmatchningen är ett växande problem på svensk arbetsmarknad. Det finns ett behov av att göra det enklare för människor att utbilda sig efter arbetsmarknadens behov. Det är viktigt att styra gymnasieutbildningarna så att både ungdomar och samhället har större nytta av den skattefinansierade utbildning som ges. Men det är också viktigt att arbetsmarknadsanpassad utbildning inte förhindrar vidare utbildning senare i livet. För kommande generationer kommer det livslånga lärandet att spela en avgörande roll. Därför är det angeläget att varje utbildning ger eleven möjlighet att fortsätta sina studier senare i livet. Regeringen bör överväga att se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden, utan att skapa arbetstagare som saknar behörighet till vidare utbildning senare i livet.
mot · H7022129 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid kommande översyn av hållbarhetsredovisningslagen se över möjligheten att ta bort undantaget i 6 kap. 10 § femte stycket och tillkännager detta för regeringen. Hållbarhetsredovisningslagen omfattar över 1 500 företag som omfattar av alla anställda i samhället. Dock påpekar 2030-delegationen att det krävs ytterligare insatser på området för att fler företag ska arbeta strukturerat med hållbarhet. Agenda 2030-delegationen gör vidare bedömningen att regeringen bör ha en fortsatt dialog med samhällets aktörer om huruvida det finns skäl att införa krav på utökad hållbarhetsrapportering. Detta är ett bra förslag som är under utredning men vi ser också att det finns ytterligare ett perspektiv som bör ses närmare på vid en eventuell lagändring och detta gäller dotterbolags ansvar. har nämligen alla dotterbolag i koncernstrukturer möjlighet att frångå lagstiftningen för att moderbolaget rapporterar, vilket i sin tur ofta innebär att lagstiftningens intentioner inte förverkligas. Kraven gäller inte ett företag som är dotterföretag om det och dess samtliga dotterföretag omfattas av en hållbarhetsrapport för koncernen. Om målet är att samtliga stora bolag utifrån lagstiftningens definition ska hållbarhetsredovisa för att få igång och öka deras hållbarhetsarbete, så bör inte detta undantag finnas.
mot · H7022130 · 2019-10-02 00:00:00 — Delning av aska efter en avliden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en ändring i begravningsförordningen (1990:1147) för att underlätta att aska efter en avliden får delas i enlighet med den avlidnes eller närståendes önskan och tillkännager detta för regeringen. reglerar begravningsförordningen (1990:1147) särskilda begravningsärenden. Sedan staten och skildes åt, parallellt med ett mer sekulärt samhälle i allmänhet, har synen på begravningsceremonier, gravsättning och ritualer emellertid förändrats. finns det i 31 § begravningsförordningen följande reglering: Askan efter en avliden får delas, om ger tillstånd till det. Ett sådant får ges endast om 1. det finns synnerliga skäl för det 2. en del av askan ska gravsättas utomlands, och 3. det är uppenbart att man kommer att hantera askan på ett pietetsfullt sätt. I takt med bland annat urbaniseringen är människor betydligt mer rörliga under sina liv jämfört med . Det är vanligt att man under ett liv rör på sig och inte bor kvar på samma ställe som man en gång föddes. Man kanske har sin tillhörighet i flera familjer med anledning av att föräldrarna till exempel är frånskilda eller bor på olika orter. I många fall och i många kommuner väljs kremering i första hand inför en gravsättning. Att få sin aska delad eller spridd på fler än en gravplats såsom i olika familjegravar borde vara möjligt för den enskilde eller ens närstående att själva besluta om, utan att behöva inhämta tillstånd från enligt särskilda bestämmelser som redovisats ovan. Alternativt att man med fördel kan få ett positivt besked från som huvudregel då fråga om delning av aska i ett par olika familjegravar avses. Därför vore en regelförenkling i begravningsförordningen som möjliggör att dela askan efter avliden vid gravsättning i fler än en grav önskvärd och ett steg i rätt riktning.