mot · H7022682 · 2019-10-03 00:00:00 — Vi tryggar välfärden – förslag till statsbudget 2020 2 Sammanfattning och finansiering 4.1 Kommuner i kris 4.3 Stöd till kommunerna 4.4 Välfärd och medborgarskap 5 Sjukvård och omsorg 5.1 Ett vårdsystem med allt sämre tillgänglighet 5.2 Höjda ambitioner – kortare köer 5.5 En miljard till äldreomsorg 5.6 Medborgarskapets betydelse för vård i 6 Lag och ordning 6.1 En av statens kärnuppgifter 6.2 Mer resurser till 6.3 Domstolar och Kriminalvården 7.1 Sänkt skatt på bensin och diesel 7.2 Nej till miljöskadlig biodiesel 7.4 Nej till försämrat reseavdrag 7.5 Nej till bonus–malus 7.6 Satsningar på infrastruktur 7.7 Satsning på sjöfarten 8.1 Avskaffa pensionärsskatten helt 8.2 Höjt grundskydd för pensionärer 8.4 Underlätta privat pensionssparande 8.5 Sänk skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar 8.6 Ingen höjd pensionsålder 9 Grundtrygghet för barnfamiljer 9.1 Stärk de socioekonomiskt svaga barnfamiljerna 9.3 Bidrag till förstföderskor 9.4 Graviditetsdagar och mödravårdsbesök 10 Trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 10.1 Rehabilitering före utförsäkring 10.2 Höjt tak för bostadstillägg för den med sjukersättning 10.3 Sjukersättning för ökad trygghet och rehabilitering 10.4 Bemötande vid psykisk ohälsa 10.5 Inkludera hjälpbehov i ersättning till vuxna med funktionshinder 10.7 Flyktingundantaget i sjuk- och aktivitetsersättningen 11 Jobb och tillväxt 11.1 Sänkt inkomstskatt för både löntagare och pensionärer 11.8 Statligt finansierad a-kassa 12.1 Satsning på areella näringar 12.2 Prioritera svenskt jordbruk 13.1 Slopat karensavdrag och förskolemiljard 13.2 Läraryrkets status höjs 13.4 Tvååriga praktiska gymnasier 13.6 Kvalitetssatsning på högskolor och universitet 13.7 Ett statligt forskningsinstitut 14 Miljö, energi och minskade utsläpp av växthusgaser 14.3 Ingen skatt på avfallsförbränning 15 Försvar och säkerhet 17 Kultur och sammanhållning 17.2 Kulturlotsar och Sverigecenter 18.2 Ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper 18.3 Klassificera studentbostäder som elevhem 18.4 Skatt vid andrahandsuthyrning 19.1 Ytterligare jobbskatteavdrag för både löntagare och pensionärer 19.3 Nej till slopad värnskatt 19.4 Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag 19.8 Sänkt skatt på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar 19.9 Lägre skatt på bensin och diesel 19.12 Nej till skatt på plastpåsar 19.13 Nej till skatt på avfallsförbränning 19.14 Återställd skatt på kraftvärmeverk 19.15 Avskaffad bonus–malus 19.16 Slopad förmånsbeskattning av sjukvård 20 Tabeller per utgiftsområde Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 21 Statsbudgeten och den offentliga sektorn 21.1 Utgiftstak för staten 21.3 Statsbudgetens saldo och statsskuld 21.4 Den offentliga sektorns finanser 21.6 Förslag till utgiftsramar 21.7 Förslag till utgiftsramar –2022 21.8 Beräkning av statsbudgetens inkomster 21.9 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2022 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 21.1). godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt vad som anförs i motionen (avsnitt 21.8) samt ställer sig bakom att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 21.9). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 21.6). godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 21.4). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 21.7). Allt fler tecken visar på att svensk ekonomi är på väg in i en avmattningsfas, vilket är högst oroande mot bakgrund av tillståndet under högkonjunkturen. har tillväxten uppgått till , en svag utveckling ur ett historiskt perspektiv, som den förväntade tillväxten justerats ned från till . [1] Högkonjunkturen bedöms bestå men avta . gör bedömningen att arbetslösheten väntas öka från till [2], det råder dock osäkerheter kring prognosen sett till att arbetslösheten stigit mer än väntat. uppgick arbetslösheten till , en ökning , säsongsjusterat motsvarar det en arbetslöshet på , vilket är den högsta noteringen . [3] Därmed placerar sig över EU:s genomsnitt, och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 kommer inte att uppfyllas på långa vägar. Att det dessutom finns en omfattande dold arbetslöshet torde vara ställt bortom allt tvivel. har generellt sett misslyckats med integrationen av nyanlända migranter, inte minst på arbetsmarknaden, trots att det har varit en uttalad politisk prioritering under flera mandatperioder. Man kan befara att många av dem som fick asyl beviljad under migrationskrisen inte kommer in på arbetsmarknaden, vilket resulterar i högre jämviktsarbetslöshet och sämre offentliga finanser och en överhängande risk för ett permanent utanförskap och segregation. En oundviklig slutsats är att inflödet av migranter, som vid ankomst står långt eller mycket långt från arbetsmarknaden, måste minska radikalt. En avmattande konjunktur och ökade kostnader för asylmottagning, i takt med att de statliga anslagen fasas ut, innebär tilltagande ekonomiska problem för kommuner. Utan tvekan innebär asylmottagandet en stor ekonomisk förlust för kommunerna, med höjda skatter som följd, inte minst för glesbygdskommuner och landsbygdskommuner. En konsekvens är minskad attraktionskraft för kommuner som tvingas höja kommunalskatten, detta i kombination med regeringens föreslagna skattehöjningar på transport i områden där kollektivtrafiken är bristande. En ljusglimt, tills vidare, är att statens finanser är förhållandevis stabila, vilket trots svåra prioriteringar innebär ett visst handlingsutrymme. slutsats är att staten måste ta ett större ansvar för kommunernas situation och vidta åtgärder som håller ihop landet och bidrar till sammanhållning och tillit. Satsningar på småföretagande, billigare transporter, stärkt rättsväsende och ett större statligt ansvar för sjukvården är satsningar som sticker ut i förslag till riksbudget . 2 Sammanfattning och finansiering Tabell 1 Större satsningar och en översikt över finansieringen Ytterligare satsningar på kommunsektorn Sänkt skatt på bensin och diesel (/liter och avskaffad indexering, slopade nedsättningar) Sänkt skatt för löntagare och pensionärer Höjt grundskydd (+ ) Stärkt och avgiftsfri arbetslöshetsförsäkring Småföretagarna (sänkt arbetsgivaravgift och slopat sjuklöneansvar) Assistansersättning, återställning av LSS Barnfamiljer (bostadsbidrag + höjd föräldraförsäkring , höjt tak föräldraförsäkring till 12 pbb) Sänkt skatt på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar Slopad förmånsbeskattning av sjukvård Slopad skatt på plastpåsar Slopad skatt på avfallsförbränning Migration och integration (utg.omr. 8 + utg.omr. Återställda momssatser (restaurang och catering, hämtmat, burkar och flaskor) Påbörjad utfasning av ränteavdrag Anpassad biståndsram (0,av BNP) Det går inte att uppnå ett samhälle som är helt ekonomiskt jämlikt. Människor är olika och kommer alltid att prioritera olika vad gäller utbildning, arbete och sparande. Och man lyckas olika väl. Historiens dom över försöken att forcera fram total ekonomisk jämlikhet är hård. Med detta sagt strävar efter ett samhälle som präglas av sammanhållning. Det finns många aspekter på detta, och ekonomi är en av dem. Det är samhällets uppgift att stödja svaga grupper i samhället, och det är inte fel att relativt välavlönade får dra ett tyngre lass än andra. Det är inget självändamål att behålla värnskatten , frågan är snarare i vilken ordning man ska genomföra reformer, när det ekonomiska utrymmet är begränsat. För den som står på tröskeln till arbetsmarknaden kan lägre skatt på arbete innebära ett extra incitament att utbilda sig, söka ett arbete eller på annat sätt anstränga sig extra för att ta steget från bidrag till självförsörjning. prioriterar därför skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare och ytterligare sänkt skatt för pensionärer framför ett slopande av värnskatten, vilket för övrigt utgör en större skattelättnad för skattebetalarna som kollektiv. förslag till statsbudget innebär dessutom ett steg mot större ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Framför allt är det ökade garantipensioner som direkt gynnar en grupp fattigpensionärer, där kvinnor är i överväldigande majoritet. Figur 1 Fördelningseffekter per inkomstgrupp I kontrast till regeringens budget gynnar politik låginkomsttagare. Figuren visar hur respektive budget påverkar inkomstdecil 1–10. förslag: Förstärk de allmänna bidragen till kommunerna med 2019, 2021 och 2022, utöver regeringens planerade förstärkningar. 4.1 Kommuner i kris En stor andel av kommuner befinner sig i ekonomisk kris. Över en tredjedel, 110 av totalt 290 kommuner, räknar trots högkonjunktur med underskott . [5] Detta kommer att leda till skattehöjningar, försvagningar av välfärden och andra mycket smärtsamma prioriteringar, utifrån ett redan ansträngt ekonomiskt läge. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) kan man räkna med att budgetförstärkande åtgärder på 20 miljarder krävs , om man antar att kommunerna och regionerna höjer skatten med och regeringen skjuter till 5 miljarder (se figur 2). Regeringens förslag om en förstärkning av det kommunala utjämningssystemet är ett steg åt rätt håll, men långt ifrån tillräckligt. Det finns dessutom en betydande risk för att situationen förvärras drastiskt i händelse av en vikande konjunktur. Figur 2 Underskott i kommunerna Kommuner och Landsting förutser stigande underskott för kommunerna, vilket kommer att medföra skattehöjningar och försämringar av välfärden. Det förslag till statsbudget som lägger fram, alltså detta dokument, syftar till att stärka kommunernas ekonomi på ett sätt som svarar till de behov som SKL redovisar. En mycket starkt bidragande orsak till tillståndet i kommunerna är den illa genomtänkta migrationspolitik som har förts i . Efter migrationskrisen, som kulminerade men som absolut inte är över, går vi nu in i en fas där kostnaderna för den ansvarslösa migrationspolitiken som förts i allt större utsträckning vältras över på kommunerna. är den enda relevanta politiska kraft i som tydligt och konsekvent har varnat för denna utveckling, vilket har renderat smutskastning, förtal och i förekommande fall rena trakasserier från politiska meningsmotståndare. handlar det om att anpassa politiken till det läge som råder, snarare än att fastna i en diskussion om vad som skulle ha gjorts för fem, tio eller . Med detta sagt är den migrationspolitik som utformas avgörande för hur kommunernas välfärd ska kunna finansieras , och vi vädjar till andra partier att inte sopa detta närmast självklara faktum under mattan. 4.3 Stöd till kommunerna Kommunernas situation är besvärlig, inte minst eftersom många avgörande beslut fattas på riksnivå och inte kan påverkas av folkvalda kommunpolitiker. Många kommuner behöver höja kommunalskatten, vilket dock kan dämpa arbetsmarknaden och i slutändan leda till lägre skatteintäkter, en utveckling som riskerar att accelerera under den kommande lågkonjunkturen. leder en åldrande befolkning till att behoven inom exempelvis äldreomsorgen ökar. Självklart kan verksamheter effektiviseras på olika sätt, vilket sannolikt också kommer att vara nödvändigt. Men givet att man vill rädda svensk välfärd behöver kommunerna därtill tillföras medel från staten, vilket förslag på flera sätt gör. Till att börja med stärks det kommunala utjämningssystemet med 5 miljarder , vilket ökas till 10 respektive 15 miljarder . Vidare skulle flera av föreslagna reformer direkt eller indirekt stärka kommunernas kassa. Ett tydligt exempel som gynnar kommunsektorn är övergången från 3-åriga till 2-åriga praktiska gymnasieprogram. Även förslaget om avdrag på den allmänna löneavgiften för företag får en positiv ekonomisk effekt för kommunerna. En skärpning av migrationspolitiken skulle också minska kommunernas åtaganden, och effekten av en stramare migrationspolitik kommer att stärkas efter tid, vilket emellertid är budgettekniskt svårt att beräkna. 4.4 Välfärd och medborgarskap Det ligger i sakens natur att medborgare har mer långtgående sociala rättigheter än icke medborgare, även om det självklart ska gå bra att arbeta och bo i även om man kommer från ett annat land. förordar vissa begränsningar vad gäller skattefinansierad välfärd till icke medborgare, vilket i ett internationellt perspektiv är en helt normal ståndpunkt. Vissa bidrag till utländska medborgare, exempelvis barnbidrag, bör å det snaraste omprövas, och står inte bakom reformerna om villkorslös vård till illegala migranter (undantaget akutvård, se avsnitt 5.6). Den omedelbara offentligfinansiella effekten av detta är svår att uppskatta och inkluderas inte i den aktuella budgetkalkylen, men det skulle vara till gagn för både stat och kommuner, på både kort och lång sikt. 5 Sjukvård och omsorg 5.1 Ett vårdsystem med allt sämre tillgänglighet Svensk vård håller hög internationell standard vad gäller medicinska resultat, men det finns enorma problem vad gäller vårdens kapacitet och tillgänglighet. hamnar numera långt ner i internationella jämförelser över antal vårdplatser per invånare och har enligt aktuella siffror lägst antal vårdplatser per 1 000 invånare i hela EU. [6] För vårdpersonalen är detta i sig ett arbetsmiljöproblem. Enligt en enkät publicerad av uppger sex av tio att vårdplatsbristen har negativ inverkan på deras arbete. växer vårdköerna, ökade andelen patienter som har fått vänta på operation från , och någon ljusning är inte i sikte. Figur 3 Antal disponibla vårdplatser per 100 000 invånare inom slutenvården har lägst antal vårdplatser per 100 000 invånare i hela EU. Den främsta orsaken är personalbrist, i synnerhet utbildade läkare och specialistsjuksköterskor. Många regioner befinner sig i en ond spiral med uppsägningar och ökande kostnader till följd av ökande andel inhyrd personal. Problematiken bottnar delvis i rent demografiska orsaker och delvis i det faktum att medicinska landvinningar kan innebära större bördor för vårdkedjan. Jämförelser med exempelvis visar dock att nordiska länder har goda möjligheter att hålla jämna steg med utvecklingen och att svensk vård kan förbättras. sjukvårdspolitik genomsyras av ett bevarande av offentligfinansierad vård av högsta kvalitet, höjda ambitionsnivåer vad gäller tillgänglighet, stärkt statlig finansiering i kombination med ett större övergripande statligt ansvar samt bättre samordning mellan olika regioner. I dagens globaliserade samhälle måste också en seriös diskussion föras kring vem som ska ha tillgång till skattefinansierad vård. Skattefinansierad sjukvård har endast legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Det innebär att tillgängligheten måste förbättras inom många verksamheter över hela landet. Kortare väntetider skulle bidra till ett stärkt förtroende för vården och skulle öka den offentliga hälso- och sjukvårdens legitimitet. 5.2 Höjda ambitioner – kortare köer förslag: Sjukvården tillförs 2,1 miljarder relativt regeringens budget bland annat för att reducera köer och förbättra vidareutbildningen av sjuksköterskor. Som patient ska man ha rätt att fritt välja offentligt finansierad vårdgivare för operationer och andra behandlingar, som ska levereras i enlighet med vad som redan fastställs av vårdgarantin. Om hemregionen inte kan erbjuda patienten behandling eller operation ska vederbörande hänvisas till en annan offentlig eller privat vårdgivare för att vårdgarantin ska kunna efterlevas. Om behandling eller operation inte kan erbjudas inom vårdgarantins ramar inom gränser ska vårdgivaren hänvisa och erbjuda patienten vård utomlands, vilket inte ska innebära några extra kostnader för patienten. Därför ska samverkansavtal upprättas mellan olika vårdgivare – offentliga och privata, svenska och utländska. Hemregionen ska ansvara för kontakterna med den hänvisade vårdgivaren, för journaler, transporter, uppehälle och för kontakter med utländska vårdgivare. Givetvis är den långsiktiga målsättningen att vård utomlands endast ska vara nödvändigt i undantagsfall. Genom att tillföra resurser och ta tillvara tillgänglig kapacitet ska nio av tio patienter som väntar på behandling vara på rätt sida om vårdgarantins tidsgräns . ska vårdgarantin gälla fullt ut. Vid särskilt allvarliga sjukdomar, såsom hjärt- och kärlsjukdomar, cancer och andra akuta tillstånd, ska maximal väntetid vara . Utvecklingen i våra grannländer visar att detta inte är någon utopi, utan snarare en fråga om prioriteringar. Rent konkret ska detta uppnås genom att regionerna tillförs mer resurser, samt genom förbättrad samordning. God kompetensförsörjning handlar i lika hög grad om att locka nya personer till utbildningar som att befintlig personal ska välja att stanna kvar och att förmå personal som lämnat sitt yrke att återvända. En förstärkning av resurserna skulle ge regionerna bättre förutsättningar att vara attraktiva som arbetsgivare, både vad gäller löner och arbetsvillkor. Brist på specialistkompetens skapar flaskhalsar och bidrar till långa väntetider. Ett konkret exempel är att antalet specialistsjuksköterskor länge har minskat som vårdbehoven har ökat. Trots att flera regioner har erbjudit lön under heltidsstudier har lönenivån inte varit hög nog för att förmå tillräckligt många att anta erbjudandet. förordar ett statligt finansierat kompetenslyft, med full lön för sjuksköterskor som vill vidareutbilda sig. Alla yrkeskategorier från undersköterska till specialistläkare ska följa en nationell utbildningsplan vars examen ger en yrkeslegitimation. Detta bidrar till att ge respektive yrke en hög status och minskar därigenom personalomsättningen som patientsäkerheten och vårdkvaliteten förbättras. För den enskilde arbetstagaren innebär legitimationen dessutom en starkare förhandlingsposition gentemot arbetsgivaren. måste vården säkerställa vårdpersonalens arbetsvillkor, utbildning och karriärmöjligheter samt upprätthålla och vid behov skärpa krav på kvalifikationer och uppförande. All vårdpersonal måste, till exempel, kunna uttrycka sig på klar och tydlig svenska. förslag: Psykiatrin tillförs 500 miljoner. Statistik över ohälsotalen i indikerar ett trendbrott avseende psykisk ohälsa. märks en klar ökning av gruppen som känner ett nedsatt psykiskt välbefinnande. Ökningen är mest markant i gruppen 16–. I denna grupp har andelen kvinnor som upplever nedsatt psykiskt välbefinnande, enligt en undersökning , nått alarmerande . [9] Man ser också en oroande ökning av förskrivning av ångestdämpande läkemedel till barn och unga, ofta genom primärvården eller andra vårdgivare som inte är specialiserade inom psykiatri. Detta är ett tilltagande folkhälsoproblem, som inte får den uppmärksamhet som är påkallat. Tvärtom har psykvården prioriterats ned och blivit något av en budgetregulator till förmån för andra behov. För att vända denna negativa utveckling föreslår ett omfattande åtgärdspaket för att utarbeta och verkställa förslag inom området psykisk ohälsa. Mer specifikt ska arbetet rikta in sig på suicidprevention, forskning om psykisk ohälsa i dagens samhälle, åtgärder för att minska sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa samt andra typer av förebyggande arbete. Samarbetet mellan kommuner och regioner ska stärkas, vilket också ingår i satsningen. förslag: Ökning av årligt bidrag från till för pensionärer, vilket belastar riksbudgeten med 400 miljoner. Jämfört med sjukvården lägger tandvården ofta en väsentligt större ekonomisk börda på den enskilde patienten. Detta medför ofta stora problem för fattigpensionärer, som i många fall helt enkelt inte har råd med tandvård, vilket håller på att bli en socioekonomisk markör i . är tandvårdsbidraget utformat i olika intervaller, beroende på åldersgrupp. Systemet ska därför justeras så att alla ålderspensionärer från medges i stället för . Reformen syftar ytterst till att äldre inte ska behöva lägga en lika stor del av sin disponibla inkomst på tandvård som är fallet . Förslaget skulle få en positiv effekt för drygt 800 000 äldre. 5.5 En miljard till äldreomsorg förslag: En miljard tillförs åtgärder för förbättrad äldrevård, varav hälften förs över från regeringens investeringsstöd till särskilda boenden. Välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Tyvärr brister omsorgens kvalitet på många äldreboenden när kommunerna tvingas till prioriteringar. I princip är detta en fråga, och situationen skulle förbättras genom tillskott till kommunerna. Därutöver satsar en miljard på en lång rad åtgärder för att förbättra situationen på äldreboenden, varav hälften, 500 miljoner, dras från regeringens investeringsstöd till särskilda boenden. Denna miljardsatsning fokuserar på bättre matlagning, bemanning dygnet runt, äldrevårdscentraler samt ett tillskott för modernare arbetstider för personalen. 5.6 Medborgarskapets betydelse för vård i I när människor rör sig mer över gränserna finns anledning att tydliggöra att välfärdsinstitutioner i första hand ska finnas till för landets egna medborgare, vilket implicerar att icke medborgare generellt sett inte har samma tillgång till de svenska välfärdssystemen. bör man skilja mellan personer som kommer till för att arbeta och personer som befinner sig i av andra skäl. Icke-medborgare, som uppehåller sig i utan att arbeta, bör inte ha full rätt till den svenska sjukvården, en diskussion som dock bör föras utifrån noggranna överväganden. För medborgare i EU/EES-länder samt dem med ett blåkortstillstånd för arbete gäller i stort samma rättigheter som för svenska medborgare. Vad gäller akutsjukvård ska grundregeln vara att ingen ska nekas akut vård på grund av bristande betalningsförmåga och att patientsäkerheten aldrig ska vara hotad. Det är den behandlande läkaren, tandläkaren eller annan ansvarig vårdpersonal som i det enskilda fallet får avgöra vilka insatser som måste utföras. Avseende vuxna med tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd innebär politik fri tillgång till akutvård samt vård som inte kan anstå. Man bör kunna kvalificera sig till fullständig tillgång till vård genom att ha arbetat motsvarande heltid , genom att teckna en försäkring eller genom att betala själv via lån. För asylsökande vuxna och barn bör akut vård erbjudas. Övriga vårdinsatser bör finansieras på egen hand genom försäkring eller lån. Illegala migranter bör endast beredas akut vård med eget retroaktivt betalningsansvar. 6 Lag och ordning 6.1 En av statens kärnuppgifter