ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702418 · 2019-09-26 00:00:00 — Psykisk ohälsa kan leda till diskriminering ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Den psykiska ohälsan ökar i vårt land, trots att vi är ett resursstarkt land där barn har de bästa levnadsförutsättningarna i världen och där vi är bland världens friskaste folk. Psykisk ohälsa kan handla om negativa hälsoeffekter beroende på neuropsykiatrisk funktionsnedsättning eller psykiatriska diagnoser. Det kan också handla om utbrändhet, stress och ångest som ger nedsatt psykiskt välbefinnande. Det finns många berättelser och undersökningar som visar att människor med psykisk ohälsa upplever diskriminering i olika livssituationer. NSPH – Nationell samverkan för psykisk hälsa – har tagit fram en rapport där man pekar ut ett antal samhällsområden där diskriminering förekommer och bör motverkas. För att rättigheter för personer med psykisk ohälsa ska värnas behövs: mer forskning, ökad kunskap om psykisk funktionsnedsättning, förbättrad tillgänglighet, utökat samhälleligt stöd mm. För att förbättra tillgängligheten bör man säkerställa att det används en individanpassad kommunikation i kontakten med personer med psykisk ohälsa, speciellt hos myndigheter och juridiska aktörer individens delaktighet och inflytande präglar alla insatser som ges till personer med psykisk ohälsa. För att utöka det samhälleliga stödet bör man tillgängliggöra, förstärka och förtydliga klagomålssystemet och tillsynsmyndigheters arbete för personer med psykisk funktionsnedsättning. För att öka kunskaper bör man initiera mer forskning och nationella kartläggningar kring diskriminering av personer med psykisk ohälsa ta fram och implementera handlingsplaner som motsvarar de behov som genom detta uppdagas. Detta bör ges regeringen till känna. Per Lodenius (C)
mot · H702419 · 2019-09-26 00:00:00 — Upphandling och offentliga inköp under EU:s tröskelvärde ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden till en miniminivå för att vara i överensstämmelse med EU-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktupphandlingsgränsen bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Medan offentliga myndigheter och aktörer efterfrågar förenklingar av upphandlingsreglerna har regeringen svarat genom att införa fler krångliga regler. Det är dags att förenkla de offentliga upphandlingarna så att inköp av sjukhus, skolor och badhus inte ska hanteras efter samma regelbok som ett inköp av toalettpapper. Offentliga inköpare runt om i sitter med det faktiska arbetet att säkra bra affärer för de mer än som den offentliga marknaden omsätter . Det är inte ett lätt arbete och det blir inte lättare när det ständigt kommer nya ännu krångligare regelverk som riskerar att leda till sämre affärer. Det leder även till mindre konkurrens när företag väljer bort offentliga kunder för att det är för krångligt. Det har vi som samhälle inte råd med. De regler för upphandling den rödgröna regeringen har infört har enligt de offentliga inköparna själva gjort deras arbete krångligare och mer besvärligt. I stället för att förenkla för de offentliga inköparna som hanterar affärer för av BNP har den rödgröna regeringen försvårat deras arbete. Att inköparna själva ger ett så kraftigt underbetyg till de nya reglerna borde mana till eftertanke. Enligt EU-direktiven är det endast knappt en tredjedel av alla offentliga upphandlingar som faktiskt måste upphandlas. Resten kan hanteras utanför upphandlingsreglerna. Förenklingar av reglerna för offentliga inköp skulle leda till bättre affärer för både köpare och säljare. Men i har upphandlingsreglerna komplicerats mer än vad som krävs av EU och mer än vad som efterfrågas av både inköpare och leverantörer. Direktupphandlingsgränsen bör höjas eller tas bort. I föreslås ett fast belopp på som gräns vilket i praktiken innebär en sänkning eftersom gränsen inte tar hänsyn till inflation. EU har redan fastställt olika värden för inköp av olika slag genom sina tröskelvärden och behöver inte fastställa andra, lägre, belopp. Två av tre upphandlingar kan förenklas kraftigt genom att de förslagsvis endast behöver leva upp till de allmänna principerna om icke-diskriminering, likabehandling, proportionalitet, öppenhet och ömsesidigt erkännande som finns i EU-lagstiftningen. I praktiken skulle det innebära att över 10 000 upphandlingar kunde förenklas. Och det skulle vara i full överensstämmelse med EU-lagstiftningen då de ligger under EU:s krav på tröskelvärden.
mot · H702420 · 2019-09-26 00:00:00 — Inför lex för polisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en lex kan införas för polisen och tillkännager detta för regeringen. sköts till döds i . saknades utredare och utlovade förstärkningar kom inte . mord är fortfarande olöst. fall är bara ett av många där polisen inte utfört det arbete de ska och även själva hade velat. Som i alla andra yrken händer det fel, både strukturella och personliga. Men där sjukvården har lex och flygbranschen har finns det inom polisen inget motsvarande system för lärande av de misstag som begås. Dagens system för att hantera fel och misstag inom polisen är olyckligt eftersom det är mer inriktat på att disciplinera enskilda poliser än på att fånga upp och förebygga organisatoriska problem inom verksamheten. Det innebär att polisen som samlad organisation inte har ett systematiskt lärande av de misstag som begås. och JK har varit inne på liknande tankar tidigare. Det är dags för att äntligen ta tag i frågan om hur polisen kan bli en organisation som fokuserar på att rätta till fel, inte på att straffa de som begår felen.
mot · H702421 · 2019-09-26 00:00:00 — Utred gråzoner i livets slutskede inklusive dödshjälp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att analysera gråzoner vid vård i livets slutskede, inklusive dödshjälp, och tillkännager detta för regeringen. Opinionsundersökningar visar på en stark folkmajoritet för att utreda möjligheter för individen att själv påverka sitt öde vid svåra lidanden i livets slutskede. Dessa frågor är svåra och grannlaga, självfallet måste steg i den riktningen utredas mycket noga och naturligtvis måste regelverken vara väl genomtänkta och specificerade. (Smer), som ansvarar för dessa viktiga frågor, föreslog att de borde utredas. Man pekade på gråzoner där praxis vad gäller smärtlindring kan skifta mellan olika städer och sjukhus och läkare; gråzonerna växer och regelverk behöver ses över och bli mer enhetliga. Vi anser mot bakgrund av detta att det är dags att utreda frågan. bör ge regeringen tillkänna att tillsätta en utredning för att analysera gråzoner vid vård i livets slutskede, inklusive frågan om dödshjälp.
mot · H702422 · 2019-09-26 00:00:00 — Statlig kontrollstyrka mot livsmedelsfusk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och , och tillkännager detta för regeringen. Livsmedelsfusk är ett ökande internationellt problem och är inget undantag. Aktörer som ägnar sig åt livsmedelsfusk gör det till stor ekonomisk och med låg risk för upptäckt. Kombinerat med en låg straffskala är det gynnsamt för aktörer att bedriva kriminell livsmedelsverksamhet. Livsmedelsfusket innebär bland annat att varor och produkter modifieras och framställs som något annat än vad de är, märks om med nya bästföredatum, att importerade produkter kallas för svenska och konventionella produkter blir ekologiska. Fusket medför i vissa fall allvarliga hälsorisker för konsumenterna. Utöver hälsoriskerna för konsumenterna drabbar livsmedelsfusket samhället och livsmedelsbranschen negativt. De fuskande verksamheterna agerar på en svart marknad, undviker tullar och skatter och får därmed konkurrensfördelar gentemot de verksamheter som sköter sig. får av de 89 000 livsmedelsanläggningarna i sin tillsyn via kommunala kontrollorgan, en tillsyn som är finansierad genom att företagen betalar för kontrollbesöken de får. Arbetet för att motverka livsmedelsfusk skiljer sig från detta på så sätt att kontrollerna är mer komplexa, tidskrävande, tar mer resurser och tid i anspråk. Kontrollerna av fusket kan dessutom leda till hotfulla och farliga situationer för inspektörerna. De kommunala kontrollorganen saknar både tillräcklig finansiering och heltäckande kompetens för det omfattande spanings-, utrednings- och analysarbete som krävs för att motverka storskaligt livsmedelsfusk. I , och har man inrättat statliga specialenheter som bland annat ägnar sig åt kontroller och åt att motverka livsmedelsfuskande verksamheter. Vid dessa kontrollorgan arbetar jurister, ekonomer, utredare, journalister och före detta poliser som tillsammans besitter den breda kompetens som behövs för att motverka det storskaliga livsmedelsfusket. har halkat efter i denna utveckling. , som är samordnande myndighet av livsmedelskontrollen, har rapporterat till regeringen att inte är ändamålsenligt rustat för att arbeta med kontroll av fusk med livsmedel. Därtill består det möjliga statliga stödet från myndigheten till kommunerna av endast två statsinspektörer. I flera andra europeiska länder räknas antalet inspektörer i hundratal. behöver ta krafttag mot det ökande livsmedelsfusket och inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, i likhet med vad som finns i exempelvis , och .
mot · H702423 · 2019-09-26 00:00:00 — Förbättrad rådgivning om preventivmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra rådgivningen om och förskrivningen av preventivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur tillgängligheten ska utvecklas för sexuell och reproduktiv hälsa genom hela livet, för flickor och pojkar samt kvinnor och män, och tillkännager detta för regeringen. En oönskad graviditet och en abort kan vara besvärligt att gå igenom för både kvinnor och män. Därför är det viktigt att sträva efter att minska antalet aborter. Det gör man bäst genom rådgivning och tillgängliga preventivmedel, inte genom att försvåra för kvinnor att göra abort. Den svenska abortlagstiftningen är bra som ger kvinnan rätt att avgöra om abort fram till och med den artonde graviditetsveckan men rådgivningen och förskrivningen av preventivmedel måste förbättras. Trots sex och samlevnad i skolan för både tjejer och killar och att det finns många alternativ av preventivmedel är oönskade graviditeter ett faktum. Att ansvaret att förhindra oönskade graviditeter är delat mellan män och kvinnor är en självklarhet, men det fungerar inte alltid så i praktiken. Sex- och samlevnadsundervisningen och ungdomsmottagningarna måste ständigt utvecklas för att öka medvetenheten hos både tjejer och killar om det egna ansvaret och ansvaret för sin partner. Forskning pekar på att otillräcklig preventivmedelsanvändning är en bidragande orsak till de oönskade graviditeterna. I de åldrar där fertiliteten är hög används ofta metoder som inte i tillräckligt hög grad skyddar mot oönskad graviditet eller som fungerar i den livssituation man befinner sig i. rekommendationer når helt enkelt inte ut. En förbättrad rådgivning är av yttersta vikt liksom en förskrivning som bygger på forskning och evidens. Även tillgängligheten spelar roll. För sexuell och reproduktiv hälsa så är ungdomsmottagningar över hela landet ofta första mötet för unga, om än inte för alla. Det finns sedan ett glapp mellan ungdomsmottagningen och barnmorskemottagningen/mödravården. Det är i de grupperna vi ser fortsatt höga aborttal. Därför anser vi att regeringen bör utreda hur tillgängligheten ska utvecklas för sexuell och reproduktiv hälsa genom hela livet, för flickor och pojkar samt kvinnor och män. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H702424 · 2019-09-26 00:00:00 — Snöröjning av enskilda vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utforma upphandlingar med underentreprenörer så att det är möjligt att, inom en rimlig tidsram, utföra snöröjning såväl åt staten som åt enskilda vägsamfälligheter och tillkännager detta för regeringen. Under två stränga vintrar har man kunnat läsa i media om de negativa effekterna av nya regelverk för snöröjning. Det har lett till att ett flertal byar och människor i norra inte har någon fungerande snöplogning. Trots detta kvarstår problemet och fler och fler vägföreningar drabbas. Orsaken till de negativa följderna är alltså det sätt på vilket upphandlat snöröjning. Konsekvensen har blivit att snöröjningsentreprenörerna undviker snöröjningsuppdrag som riskerar ge dryga viten gentemot , eftersom en mindre vägsamfällighets uppdrag ”längs vägen” i värsta fall kan leda till en försening som ger dessa böter. Följden har blivit att många vägföreningar måste göra en separat beställning av snöröjning, vilket leder till att entreprenörerna i många fall kör flera mil med uppfälld plog, sk tomkörning, innan de kan skotta den enskilda vägen. Det är naturligtvis oerhört kostsamt för vägföreningen, logistiskt orationellt, leder till brist på plogbilar och är inte särskilt vänligt mot miljön. Bidragen som delar ut till föreningarna, för att de ska hålla de enskilda samfälligheterna öppna, räcker då inte långt. Det torde inte vara någon större hemlighet att det snöar relativt ofta i den norra delen av landet. Det innebär att brandkår, polis, ambulans eller för den delen hemtjänst riskerar att inte nå fram till den medborgare som behöver hjälp – om denna har oturen att bo längs en väg som vinterväghålls i en vägsamfällighet. Vi delar ambition att hålla koll på sina utgifter och att man får röjningen utförd . Däremot blir det ändock ett samhällsproblem om upphandlingen i regi leder fram till ett system som riskerar att gå ut över boende i norra . I sammanhanget finns det skäl att påminna om att det är samma myndighet som lämnar bidrag för att vägsamfälligheter ska hållas öppna, som håller statens vägar farbara. Vi ser med oro på den totala handlingsförlamning som tycks ha drabbat i att hitta en lösning på detta problem. Trots att problemet fört fram i flera riksdagsdebatter så väl som i media, har ansvariga statsråd tyvärr duckat. Det är nu av stor vikt att regeringen uppdrar åt att utforma upphandlingar med underentreprenörer så att det är möjligt, att inom rimlig tidsram, utföra snöröjning så väl åt staten som enskilda vägsamfälligheter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H702425 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd att fiska ål ska få överlåtas på vissa villkor och tillkännager detta för regeringen. har, genom minskad mängd vandrande ål och olika förbud för att skydda ålen från utfiskning, kraftiga neddragningar av ålfisket i skett. Ett av dessa förbud har gällt överlåtelse av ålfisketillstånd. Inte ens överlåtelse till nästa generation inom en familj har tillåtits. Detta har efter hand begränsat antalet ålfiskare och många av de som har tillstånd har hög ålder. Ålfisket längs i är listat som ett nationellt kulturarv. Fisket bedrivs med sedan generationer nedärvda metoder och en stor del av ålen förädlas genom gamla tillagningsmetoder och avnjuts på ålagillen i ålabodar och restauranger längs kusten. Den i fångade ålen får på detta sätt ett högt förädlingsvärde. Skulle ålfisket helt förbjudas, som det finns förslag om, skulle intresset för ålen och överlevnad försvinna. Det framstår enligt de senaste årens rapporter som att ålförvaltningsplanen varit framgångsrik. Jag bedömer att det behövs fortsatta begränsningar av ålfisket även om det finns positiva signaler när det gäller utvecklingen av ålbeståndet. Men ålfisket kan ske i en omfattning som är på nuvarande nivå och förhoppningsvis i en ökad omfattning. Jag anser det angeläget att ålfisket längs ska kunna fortsätta. Jag vill ha ett levande kulturarv. Eftersom det långvariga stoppet av möjligheten att överlåta rätten att fiska ål nu blivit ett allvarligt hot mot ålfiskets och kulturarvets framtid, behövs en möjlighet för aktiva ålfiskare att överlåta sin ålfiskerätt. Om överlåtelserna villkoras med begränsningar till de traditionella fångstmetoderna, anser jag att sådana ska kunna tillåtas.
mot · H702426 · 2019-09-26 00:00:00 — – en lyckad reform som kan mer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en utveckling av RUT-avdraget till att gälla för hushållens alla köpta tjänster i anslutning till hemmet och tillkännager detta för regeringen. RUT-avdraget ökar år enligt siffror från . Fler som köper tjänster, fler som jobbar i branschen och fler företag som nyanställer. RUT-reformen har skapat möjligheter för familjer att klara vardagen, den har frigjort tid för jobb och ökade inkomster och svarta jobb har blivit vita. Många med svag anknytning till arbetsmarknaden har kommit in på arbetsmarknaden tack vare . Därför är det mycket välkommet att RUT-avdraget nu utökades från . borde RUT-avdraget utvecklas så att avdragsrätt för hushållens alla köpta tjänster i anslutning till hemmet införs. Genom att införa en utökad avdragsrätt från och till att gälla hushållens alla köpta tjänster av certifierade leverantörer så skulle nya tjänster, som inte erbjuds , få möjlighet att växa fram. Det skulle gynna en hållbar ekonomi där konsumtion styrs mot tjänster, reparationer och dylikt istället för av varor. Med en generell avdragsrätt skulle nya tjänster kunna utvecklas friare, styrda av behoven. RUT-avdraget har visat vilka positiva effekter det blir när skattekilarna minskar och tjänsteutbudet växer. Jag föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning om hur avdragsrätt för hushållens alla köpta tjänster i anslutning till hemmet skulle kunna utformas.
mot · H702427 · 2019-09-26 00:00:00 — Svenska djurskyddsregler som krav ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel och vid entreprenader som omfattar livsmedel och mat ska ställa krav på att livsmedlen framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i , och detta tillkännager för regeringen. Det framstår för mig som logiskt och konsekvent att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel för sin verksamhet och för upphandlad verksamhet, som innefattar livsmedel ställer samma krav på hur importerade livsmedel producerats vad avser djurskydd, växtskydd och livsmedelshygien, som staten och svenska myndigheter ställer på livsmedel som produceras i . Detta bör utöver hög kvalitet även leda till att konkurrenskraften för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion ökar. Djur ska ha det bra, skyddas från lidande och så långt som möjligt kunna få utlopp för sina instinkter och kunna utföra sitt naturliga beteende. För mig är det lika självklart som att bonden har goda villkor, att också djur som ger oss köttet, mjölken och äggen ska ha det bra och tas väl om hand. serveras ungefär tre miljoner måltider inom den offentliga sektorn. När vi från staten ställer höga krav på djurskydd och miljö är det inte rimligt att staten, kommuner och landsting köper in mat som inte uppfyller dessa krav till våra skolor, sjukhus och äldreboenden. Jag vill att av all mat som upphandlas och serveras i den offentliga sektorn ska uppfylla högt ställda miljö- och djurskyddskrav och att av allt kött som serveras i skolor, sjukhus och äldreboenden har djurskyddskrav som minst motsvarar de svenska.
mot · H702428 · 2019-09-26 00:00:00 — Hedersrelaterat förtryck i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skollagen bör förtydligas samt att rekommendationer bör ses över på detta område och tillkännager detta för regeringen. har i många avseenden kommit långt med jämställdheten. Trots det finns det flickor och kvinnor, pojkar och män i vårt land som inte berörs av de fri- och rättigheter som de har rätt till. Hedersrelaterat våld och förtryck är ett globalt problem som drabbar framför allt flickor och kvinnor, men också pojkar och män som anses kränka sin familjs heder. Våldet kan vara av psykologisk, social eller fysisk karaktär. Hedersbrott är ofta kopplat till uppfattningar om kön och sexualitet. Att bryta mot gruppens normer kring detta kan utgöra grunden för till exempel trakasserier, misshandel, hot och social uteslutning. Kvinnors och tjejers frihet och självständighet kan upplevas som ett hot mot familjen. Men även pojkarna och männen i gruppen måste leva upp till förväntningar. Det kan handla om krav på heterosexualitet, att bära slöja eller att gifta sig fast man inte vill. Homo-, bi- och transsexuella bryter mot heteronormer och könsroller. Denna problematik måste bekämpas på alla plan och i alla delar av samhället. Skolan är exempel på en sådan plats. Många lärare signalerar om att de behöver stöd och hjälp då denna typ av problematik dyker upp. Men istället för statliga förbud bör en större tydlighet i skollagen utarbetas så att lärare och rektorer med lagen i ryggen ska kunna ges förutsättningar att agera vid misstanke om förtryck och tvång i hederns namn. Skolan måste få vara en frizon. Inga lärare eller pedagoger ska av föräldrar tvingas säkerställa att barn i skola och förskola exempelvis bär sin slöja eller beter sig på ett visst sätt kopplat till heder. Men saknar lärare och pedagoger mandat i tydlig lagstiftning för att kunna säga nej till krav att agera moralpolis. Det behövs även en ökad kunskap hos skolpersonal som möter unga som utsätts för förtryck i hederns namn. Därför bör samtliga skolor ha en handlingsplan för förebyggande arbete, upptäckande och stöd vid misstanke om hedersrelaterat våld och förtryck. Genom att bli bättre på att upptäcka och prata om problematiken kan fler flickor och pojkar leva ett liv i frihet.
mot · H702429 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattelagstiftningen bör ändras så att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag betraktas som näringsverksamhet och inte inkomst av tjänst för den som utför styrelseuppdraget, och detta tillkännager för regeringen. I en dom i 2017 fastslogs att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag är att betrakta som inkomst av tjänst för den som innehar styrelseuppdraget istället för som tidigare inkomst av näringsverksamhet i bolaget. Domen skapar stor osäkerhet för de som har styrelseuppdrag som huvudsaklig sysselsättning och inkomstkälla. Många styrelseuppdrag har en omfattning motsvarade något eller några basbelopp . Många som har styrelseuppdrag har ett flertal uppdrag som var och ett upptar någon eller ett par dagars arbete . Problemet uppstår när den som har styrelseuppdraget tex blir sjuk och behöver sjukersättning från . I det fallet finns ingen huvudarbetsgivare och respektive bolag man har styrelseuppdrag i har inget sjuklöneansvar. Resultatet blir att den som har styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning hamnar utanför trygghetssystemen. Det är en ohållbar situation. Därför är det viktigt att lagen ändras så att den som har styrelseuppdrag kan fakturera detta som näringsverksamhet från ett eget aktiebolag och därifrån ta ut lön och därmed omfattas av välfärdssystemen. Motsvarande regler gäller för exempelvis revisorer. Undersökningar och bedömningar från bl.a. banker gör gällande att aktiebolag som har en externa styrelseledamöter utöver företagets ägare har bättre utveckling och lönsamhet än bolag som bara har sina ägare som styrelse. Det är således viktigt för tillväxten och utvecklingen i att det finns rimliga förutsättningar att ha styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning.