ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021448 · 2019-10-02 00:00:00 — Språk- och kulturkännedom för en tryggare ålderdom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personal inom äldreomsorgen ska ha god kännedom om den äldres språk, kulturella traditioner och normer och tillkännager detta för regeringen. ställs krav på att den som arbetar inom äldreomsorg ska ha goda kunskaper i svenska språket. I praktiken betyder detta emellertid inte att de äldre med lätthet kan förstå den anställde då till exempel uttal och prosodi tar mycket att lära sig. Många kategorier av personal som arbetar inom vård och som inte kan uttala språket på ett tillräckligt förståeligt sätt gör det svårt speciellt för äldre och i synnerhet dementa. För att få lov att arbeta inom äldreomsorgen bör även fullgod kännedom om de svenska kulturella traditionerna och normerna vara ett krav. Hur ska till exempel en person som inte levt i förstå hur vi umgås med djur, natur och andra människor om det skiljer sig från den norm och det som de har med sig av kulturell förståelse från sitt hemland? Många äldre inom äldreomsorgen tycker dessutom inte att det känns bra att bli t.ex. duschad av en man som kommer från en kultur där kvinnor inte är jämställda. I nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom står: ”Ett personcentrerat förhållningssätt innebär också att vården och omsorgen särskilt beaktar behov som är relaterade till att personer har annan kulturell eller språklig bakgrund. Att ta kulturell hänsyn handlar exempelvis om att ge personen med demenssjukdom möjlighet till att utöva sin religion, få kulturellt anpassad mat, bevara sina kulturella traditioner och sedvänjor och få tillgång till personal som talar samma språk som personen med demenssjukdom.” (.) Jag menar att samma krav ska ställas på personalen inom äldreomsorgen oavsett den äldres födelseland. Detta är särskilt viktigt om den äldre lider av demenssjukdom.
mot · H7021449 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om traditionellt ålfiske och rätten att överlåta fiskerätten till nästa generation ålfiskare och tillkännager detta för regeringen. har mängden ål minskat drastiskt, både i världen och i . Det beror på olika faktorer: överfiske av så kallad glasål i södra , för hårt fiske av vuxna vandrande ålar och inte minst får stora mängder ål sätta livet till i vattenkraftverk under sin vandring från insjöar till hav. Detta sammantaget gör att , ja hela världen, måste införa begränsningar av ålfiske samt aktivt arbeta med olika stödåtgärder för ålens fortlevnad. Om detta är alla överens. Dock finns det i , till exempel i , fiskare som i generationer fiskat ål på ett skonsamt sätt med gamla metoder. Detta fiske har utsetts till nationellt kulturarv 2015. Detta fiske innebär att fiskarna tar till vara sin fångst och vidareförädlar den på ett mycket bra sätt. Alla som fått förmånen att vara med om ett gille i en ålabod vet att detta är en kulturell upplevelse som förenar generationers upplevelse med dagens. Det som hotar detta kulturella fiske är att fiskerätten inte får överlåtas till nästa generation ålfiskare vilket kommer leda till att ålfisket kommer att självdö. När ingen längre fiskar ål, när inga längre ordnas, kommer intresset för att bevara ålen minska. Regeringen måste ge tillbaka möjligheten att överlåta nuvarande ålfiskerätter till nästa generation under förutsättning att endast de historiskt använda fångstmetoderna används.
mot · H7021450 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra mittavskiljare och underglidningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställs det krav på mittavskiljare på vägar, både vid nyproduktion och uppgradering av vägar. Detta är bra och räddar liv. Däremot är det inte lika bra att mittavskiljare nästan undantagslöst består av vajerräcken. Vajerräcken fungerar för bilar, men betydligt sämre för tung trafik och motorcyklar. När det gäller den tunga trafiken orkar vajerräckena inte stå emot i tillräcklig omfattning och när det gäller motorcyklar kan vajerräcken utgöra en direkt livsfara. I de flesta andra länder i har man förbud mot just vajer som mittavskiljare på grund av deras potentiella farlighet för oskyddade trafikanter. Istället används släta räcken med underglidningsskydd, detta borde ta efter. Med anledning av ovan föreslår jag att regeringen utfärdar nya direktiv till att framtida montering av mittavskiljare inte ska vara av typen vajerräcke. bör få i uppdrag att skyndsamt införa underglidningsskydd på vägräcken.
mot · H7021451 · 2019-10-02 00:00:00 — Strandskydd anpassat för både friluftsliv och ägande ställer sig bakom det som anförs i motionen om överprövningsrätt i frågor om strandskydd och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddslagen har att ta hänsyn till många olika intressen. Det handlar till exempel om det rörliga friluftslivet, allemansrätten, skydd mot exploatering m.m. Detta är i grunden rätt och bra men alltför ofta uppstår omotiverade eller svårförståeliga situationer för den enskilde markägaren. Det finns många exempel där markägaren rådfrågat kommunen om hur man ska göra för att till exempel komplettera en uppställningsplats för båt med ett enklare båtskjul på samma plats. Efter hörande av kommunen och klartecken så genomförs investeringen och då plötsligt överprövar kommunens beslut och båtskjulet får inte byggas! Detta förfarande gör att det blir svårt för den enskilde markägaren att veta vad som gäller. För att få klarare regler och enklare hantering ska strandskyddslagen ses över och klargöra i vilka fall kommunens beslut ska kunna överprövas av .
mot · H7021452 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa polis med ettårig utbildning och tillkännager detta för regeringen. Allt fler personer upplever otrygghet i sitt närområde. Ofta anges bristen på synlig och närvarande polis som grund för otryggheten. Att otryggheten breder ut sig är ett hot mot den öppenhet och frihet som länge kännetecknat det svenska samhället. I många länder är polisverksamheten uppdelad i flera typer av verksamheter. Det kan vara trafikpoliser, närpoliser, patrullerande, särskilda insatsstyrkor, kriminalpoliser etc. Även ska dela upp den polisiära verksamheten på ett nytt sätt; den nationella polisen behöver kompletteras med en polis som dock ska ingå i den statliga polisorganisationen. Det statliga ansvaret kvarstår således. Den kommunala polisens uppgifter ska vara synlighet, närvaro och koncentration på så kallade vardagsbrott samt förebyggande arbete. Den kommunala polisen ska upprätthålla den allmänna ordningen, utöva trafiköversyn och vara proaktiv genom hög närvaro i närsamhället. Rent organisatoriskt ska den kommunala polisen lyda under samma ledning som den nationella men endast i undantagsfall kunna kommenderas utanför sitt normala verksamhetsområde. Den kommunala polisen ska finansieras av både staten och kommunen. lägger kommunerna stora summor på vakt- och väktarbolag för att säkerställa trygghet, ordning och reda inom kommunerna. Dessa pengar kan delvis användas för att finansiera den kommunala polisen. En stor skillnad mellan vakt/väktare och den kommunala polisen är den polisiära befogenheten att ingripa fullt ut i alla situationer. Utbildningen till polis ska finansieras av staten och vara kortare än dagens polisutbildning, förslagsvis ettårig med möjlighet till kompletterande utbildning om den enskilde så önskar.
mot · H7021454 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bostadsbyggande ska anses vara ett riksintresse och att regeringen bör tillsätta en ny utredning i syfte att få en bättre avvägning mellan riksintressen och bostadsbyggande, och detta tillkännager för regeringen. I fjärde kapitel har pekat ut ett antal geografiska områden som i sin helhet är av riksintresse. Områdena, som i de flesta fall är stora, har pekats ut med hänsyn till de stora natur- och kulturvärden som finns i dem. För samtliga utpekade områden gäller att exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön inte får medföra att områdenas natur- och kulturvärden påtagligt skadas. För vart och ett av områdena gäller dessutom särskilda förbud eller krav på hänsyn. Dessa krav måste också vara uppfyllda för att exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön ska vara tillåtna. I finns många utpekade riksintressen. De utgör ett av de hinder som finns för att kunna bygga de bostäder som så väl behöver, bostäder som är en förutsättning för att ungdomar ska kunna flytta hemifrån och en förutsättning för att företag ska kunna växa och utvecklas i . För att locka investeringskapital krävs att kommunerna kan erbjuda tillräckligt attraktiva bostadslägen. Dessa konkurrerar ofta med andra intressen i form av till exempel riksintressen för naturvård, strandskydd, friluftsliv, kulturhistoria eller biologisk mångfald. Balanseringen av statens riksintressen och lokalsamhällets intressen var av lagstiftaren tänkt att göras i en dialog där lokalsamhällets behov vägdes mot statens i syfte att i varje enskilt fall söka lösningar som gynnar båda parter. Det som var tänkt som underlag till en dialog blev istället en otydligt formulerad miljölagstiftning och tolkningen har överlämnats till sektorsmyndigheter och länsstyrelser. Det har lett till absoluta förbud som inte väger marginalnyttan av olika intressen mot varandra. Riksintressen vinner över lokalsamhällets behov oavsett nyttan för staten och kostnaden för lokalsamhället. Detta är en asymmetri som har gjort att bostadsbyggandet nedprioriterats jämfört med andra intressen. En riksintresseutredning med direktiv om minskning av riksintressenas omfattning till förmån för bostadsbyggande genomfördes –17. Men tvärt emot dess syfte resulterade den istället i förslag på ytterligare riksintressen och ett konstaterande att bostadsbyggande inte behövde få högre prioritet. har av yta på grund av riksintressen begränsningar vad avser planering och utveckling (betänkande Planering och beslut för hållbar utveckling SOU 2015:99). behöver i närtid ha ett nybyggande som motsvarar behovet och efterfrågan av bostäder. För att åstadkomma det måste olika intressen balanseras mot bostadsbyggandet på ett bättre sätt än vad som sker . Bostadsbyggande måste ses som ett riksintresse; inte minst i är möjligheten att bygga nya bostäder en förutsättning för utveckling och tillväxt. Regeringen bör tillsätta en ny utredning med tydliga utredningsuppdrag som innebär att bostadsbyggande ses som ett riksintresse. Fokus behöver vändas från begränsning och förbud till att skapa bra förutsättningar för lokalsamhällets utveckling.
mot · H7021456 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera regelverket för buller i anslutning till såväl fotbollsplaner och tennisanläggningar som motorbanor så att det inte försvårar eller omöjliggör för föreningslivet att bedriva och utveckla verksamheten, och detta tillkännager för regeringen. Idrottsplatsen i utanför har fått restriktioner gällande öppettider och krav på uppförande av bullerplank till en kostnad av 10–efter att mark- och miljödomstolen slagit fast att bullernivåerna från idrottsplatsen överstiger gränsvärdena för industribuller vid fasaderna på elva angränsande fastigheter. En dom som kan bli prejudikat och i så fall påverka idrottsanläggningar över hela landet. Enligt praxis satt genom tidigare domar i Mark- och () bedöms buller från idrottsanläggningar som industribuller och det gör att gränserna är lägre än vid t ex bostäder vid en väg. Den vägledning som används för att bedöma industribuller är framtagen av och tänkt för att bedöma buller från industri och tekniska installationer, inte buller från lek och idrottsutövning. Fasadnivåerna vid mätningarna på bostadshusen vid Boovallen 2014 visade värden på som högst . Över riktvärdet för industribuller för kvällar och på men i linje med, eller under, riktvärdena för till exempel vägtrafik () och spårtrafik (). Att bedöma buller från en idrottsplats som industribuller innebär att många fler kommuner runt om i riskerar att behöva bygga bullerplank runt sina idrottsplatser. kan det även hindra byggnation av nya idrottsplatser eftersom kostnaden för plank fördyrar investeringen. De allmänna råden kring buller behöver ses över, skyndsamt, och nya regler tas fram specifikt för buller från idrottsanläggningar. Syftet ska vara att underlätta för de verksamheter som bedrivs där. Det ska också vara möjligt att ta hänsyn till huruvida hus eller idrottsanläggning fanns på plats först. Det är dags att modernisera regelverket för buller i anslutning till såväl fotbollsplaner och tennisanläggningar som motorbanor så att det inte försvårar eller omöjliggör för föreningslivet att bedriva och utveckla verksamheten. Det handlar om att erbjuda ännu fler barn och unga möjlighet att ta del av en fysiskt aktiv fritid och den gemenskap som föreningslivet innebär.
mot · H7021458 · 2019-10-02 00:00:00 — Fler kvinnliga politiker i riksdagskonsten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra porträtt och annan konst av kvinnliga politiker i fler delar av och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. /86 lades en motion från fem ledamöter från fem olika partier angående att kvinnliga tidigare ledamöter skulle uppmärksammas, genom att porträtt av dem synliggörs bland konsten som finns i . Motionen resulterade i ”Kvinnorummet” som finns i ett av övergångsrummen i östra. Kvinnorna fick ett eget rum där det bland annat finns porträtt på kvinnliga tidigare riksdagsledamöter. Det är viktigt att påminna om den jämställdhetsresa som riksdag gått igenom till där vi befinner oss i ett av världens mest jämställda parlament. Innehållet i motionen argumenterar inte för ett särskilt rum utan istället för att kvinnliga tidigare ledamöter skulle få plats bland konsten i . har ett av världens mest jämställda parlament och kvinnor har en naturlig plats i det politiska livet. Mot den bakgrunden vore det rimligt att kvinnor uppmärksammas i konst på samma villkor som männen. Det är också dags att andemeningen i motionen /86 uppfylls: att tidigare kvinnliga ledamöter, men också från mer modern tid, ska få en mer framträdande roll i konst. Både i såväl placering som antal. De porträtt på kvinnor som finns i så kallade kvinnorum bör kunna spridas till andra delar av . Det är föremål som förtjänar att visas i flera av . Porträtten bör inte vara hänvisade till ett särskilt rum utan synliggöras på fler ställen innanför väggar. kan detta leda till att det så kallade kvinnorummet eventuellt kan komma att avvecklas i sin nuvarande form, men detta måste ställas mot att fler kan ta del av de porträtt som finns, på fler platser . Fördela ut de porträtt som finns i Kvinnorummet och fortsätt att lyfta fram kvinnliga politiska företrädare i konst. I en jämställd riksdag bör kvinnors politiska gärning lyftas fram på samma sätt som männens, också i konst och porträtt.
mot · H7021460 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den riksdagsledamot, ledamot i landstings- eller regionfullmäktige eller ledamot i kommunfullmäktige som vill lämna sitt ursprungsparti ska bli tvungen att lämna sitt riksdagsämbete eller sitt uppdrag i aktuell fullmäktige och att en ny person ska få möjlighet att träda in hos det parti som berörs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lag som hanterar politiska vildar ska införas och tillkännager detta för regeringen. väljs nya ledamöter till riksdag, landstings- och regionfullmäktige samt kommunfullmäktige runt om i landet. De väljs för sitt parti och för sitt engagemang i det partiet står för. Dessvärre har uppstått allt fler tillfällen där ledamöter i riksdag, landstings- och regionfullmäktige samt kommunfullmäktige av olika anledning lämnat sitt parti och mitt i en mandatperiod bytt partitillhörighet. I och med detta så har det ursprungliga partiet mist det mandat som man fått i samband med det ursprungliga valet. I en del fall har det dessutom varit så att en del valt att bli helt partilösa istället för att vara kvar i det ursprungliga partiet eller att byta till annat. De blir så kallade politiska vildar. Det är inte acceptabelt och medför rubbningar i systemet. Dessutom är det ett slag i ansiktet på de väljare som trott sig välja en ledamot som står för vissa värderingar, tillhörande ett visst parti. Istället för att få sitta kvar som vilde eller att gå över till ett annat parti med hjälp av det mandat som tillfallit ett visst parti byggt på valresultatet, borde den ledamot det berör istället med hjälp av lagen bli tvungen att lämna sitt uppdrag och en ny person få möjlighet att träda in som ledamot hos det parti som berörs. Därför bör en lag som hanterar detta införas.
mot · H7021462 · 2019-10-02 00:00:00 — Förhindra att stulna bilar, och husbilar lämnar landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre kontroll vid våra gränser för att säkerställa att stulna bilar, husbilar och inte kan lämna landet utan att upptäckas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör få i uppdrag att ta fram förslag på hur stulna bilar, och husbilar ska förhindras att lämna landet och tillkännager detta för regeringen. Bilstölderna i har minskat med , men fortfarande stjäls tiotusentals bilar och även och husbilar . Tendensen är också att allt fler stulna fordon försvinner ut ur landet. 1997 hittades alla bilar utom , 2010–2012 var det som aldrig återfanns, dvs. nästan en fördubbling. Det behövs bättre kontroll vid våra gränser för att säkerställa att stulna bilar, husbilar och inte kan lämna landet utan att upptäckas. Det behövs en utredning som får i uppdrag att ta fram förslag på hur detta kan ske.
mot · H7021465 · 2019-10-02 00:00:00 — Inför kameraövervakning på slakterier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatorisk kameraövervakning på slakterier och tillkännager detta för regeringen. I har myndigheterna och slakteribranschen kommit överens om att frivilligt införa övervakningskameror på samtliga slakterier i landet. Den ansvarige ministern har dock inte uteslutit att lagstifta om obligatorisk kameraövervakning om inte överenskommelsen efterlevs. meddelade den brittiska regeringen att obligatorisk kameraövervakning införs i brittiska slakterier i samband med att striktare djurskyddsregler för lantbruks- och sällskapsdjur infördes. fanns möjligheten för slakterierna till frivillig kameraövervakning, men då detta inte bedömdes ha önskad effekt skärptes reglerna. Även har lagstiftat om kameraövervakning. , som gör anspråk på att ha världens bästa djurskydd, bör gå samma väg. har, innan det nya finns på plats, valt att driva igenom många förslag på förändrade regleringar trots massiv kritik från remissinstanserna. bör lära av länder som går före i djurskyddsfrågor och enligt samma modell införa kameraövervakning på alla utrymmen i slakterier där levande djur hålls. Övervakningen kan ske av särskilt utbildade veterinärer. I det fall oegentligheter och brott mot bestämmelser eller lag upptäcks kan slakteriet bötfällas, licenser dras in eller brottsutredningar inledas. I ett svenskt system bör av godkända veterinärer samt möjligen ansvariga för tillsynen på få tillgång till det filmade materialet. I är det () och Official Veterinarians (OV) som har tillgång till informationen. Syftet är att se till att djurskyddsbestämmelserna tillämpas på rätt sätt. Förslaget om kameraövervakning av slakterier har välkomnats av och andra. Även företrädare för svenska veterinärer och , , har ställt sig positiva till om kameraövervakning av svenska slakterier skulle införas. Med dokumentation kan man då säkerställa att hanteringen av slaktdjuren sker enligt fastställda, etiska regler. I kombination med en nolltolerans för överträdelser skulle detta kunna förbättra svenskt djurskydd och öka förtroendet för svensk livsmedelsproduktion. I en tidigare riksdagsbehandling av denna motion konstateras att den nya kamerabevakningslagen (prop. 2017/18:231) underlättar möjligheterna till och tillståndsförfarandet av att införa kameraövervakning på slakterier. Dock besvarar inte utskottets ställningstagande huvudpoängen i motionen, dvs. att kameraövervakning på slakterier ska göras obligatorisk istället för som frivillig.
mot · H7021466 · 2019-10-02 00:00:00 — Osund konkurrens från det offentliga ställer sig bakom det som anförs i motionen om det skadliga i att offentliga aktörer bedriver konkurrerande affärsverksamhet på samma marknad som det privata näringslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av policyer för kommuner, regioner och myndigheter i fråga om vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska ske utan att konkurrensen begränsas samt tillkännager detta för regeringen. Inom besöksnäringen händer det att offentliga aktörer bedriver verksamhet på samma marknad som det privata näringslivet. När till exempel en kommun bedriver restaurangverksamhet eller en myndighet hyr ur sin kursgård till privatgäster är det inte konkurrens på lika villkor i förhållande till näringslivet. Privata företag tar ofta stora ekonomiska risker och klarar inte att driva verksamheten med underskott, medan offentlig verksamhet kan täcka eventuella underskott med medel från annan verksamhet eller bidrag från skattemedel. I konkurrenslagen finns bestämmelser om konkurrensbegränsande, offentlig säljverksamhet. En domstol kan förbjuda staten, kommuner eller regioner att sälja varor och tjänster på ett sådant sätt som snedvrider eller begränsar konkurrensen. Kommuner och regioner kan med bestämmelserna helt förbjudas att bedriva säljverksamhet. Dock upplever många privata företag att offentliga aktörer alltför ofta bortser från konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. Därför bör varje kommun, region och myndighet ha en policy för vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska ske utan att begränsa konkurrensen.
mot · H7021467 · 2019-10-02 00:00:00 — Införliva säl och skarv i viltförvaltningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införliva säl och skarv i länens viltförvaltningsplaner och tillkännager detta för regeringen. Under har stammen av säl ökat, vilket i sig är positivt med tanke på den stora säldöd som drabbade våra vatten , men har beståndet eskalerat allt snabbare i antal och det finns uppemot 50 000 individer av främst gråsäl i svenska vatten. Även populationen av främst mellanskarv har ökat och detta mycket kraftigt. Siffror från visar på en mångdubbling , från tusentalet till dagens siffror med över 200 000 individer. Enligt en projektrapport från Nationellt och Energi (DCE) vid i är det land i som har överlägset störst antal skarvar. I exempelvis har populationen gått från i princip inga bon alls till cirka 5 500 bon . Situationen är liknande längs hela . Det allt mer utbredda beståndet av gråsäl och främst mellanskarv innebär att sportfisket, husbehovsfisket men allra främst yrkesfisket, som redan bedriver verksamhet under mycket hårda förhållanden, får en ännu svårare arbetssituation att hantera. Forskning visar att säl och skarv äter sammanlagt större mängd torsk, abborre och öring än vad yrkesfisket fångar under . För yrkesfisket, en av basnäringar, är detta synnerligen negativt. Det kustnära yrkesfisket drabbas både av en gradvis minskning av fiskbestånd och av skador på redskap. Då det bland annat är människans agerande som gett konsekvenser på bestånden av gråsäl och skarv borde vi ta ansvar för att återställa balansen i det ekologiska systemet. En parallell återfinns i den kontrollerade jakten på älg, rådjur, vildsvin m.m. som syftar till att bevara en ekologisk balans. ställningstagande till ökad skyddsjakt är ett steg i rätt riktning, men för att avhjälpa problemet med de skador som både säl och skarv åstadkommer på fiskbestånden behöver även skarven införlivas. Behovet av en mer aktiv förvaltningspolitik direkt kopplad till bestånden av säl och skarv kan inte nog understrykas. En levande havsmiljö tillsammans med ett kustnära och levande fiske bör balanseras mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör regeringen överväga att, liksom för andra predatoriska arter, utveckla en än mer aktiv, forskningsbelagd och systematisk förvaltningspolitik även för beståndet av säl och skarv.