mot · H7022916 · 2019-10-03 00:00:00 — En ny uppdaterad nationell cancerstrategi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa vårdgaranti för cancerpatienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdgaranti och specifika resurser ska knytas till de standardiserade vårdförloppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp högre mål gällande genomförandet av de standardiserade vårdförloppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om vårdgarantin bryts ska patienten ha rätt att vända sig till en annan vårdgivare och bli ersatt för merkostnader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rehabilitering och återbesök ska ingå i de standardiserade vårdförloppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en digital kvalitetslista för jämförelser av väntetider och kvalitet inom cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta rättigheter för patienten inom patientlagen och patientsäkerhetslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ackreditering av cancercenter ska ske i syfte att stärka kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare koncentration av avancerad högspecialiserad cancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande, efterlevnad och uppföljning av rekommenderade screeningprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och fördubbla stödet till barncancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn med cancer ska erbjudas en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka systematik och regelbundenhet vad gäller uppföljning av barncanceröverlevare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kunskaperna om sena komplikationer för barncanceröverlevare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning för vårdpersonal som arbetar med barncancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och säkerställa genomförande och efterlevnad av nationella vårdprogrammet för långtidsuppföljning efter barncancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förlänga åldersgränsen gällande övergången från barncancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka jämlikheten vid införandet av nya cancerläkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ett nationellt kliniskt utvecklingscenter gällande cancersjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetsregistret för nya läkemedel regelbundet bör följas upp och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge individen bättre förutsättningar att försöka förebygga cancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att flickor och pojkar erbjuds HPV-vaccination för att förebygga cancersjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla kvalificerad eftervård och rehabilitering för cancerpatienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patienter med kronisk cancer ska erbjudas en fast vårdkontakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om genomförande och uppföljning av vårdprogrammet för cancerrehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra samlade vårdkedjor för cancerpatienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra den palliativa cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt forskning och digital utveckling inom cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av lagstiftningen gällande digital utveckling av cancervården och tillkännager detta för regeringen. får en människa i det omvälvande beskedet att de har cancer. Bara den som själv har fått cancer kan nog fullt ut relatera till de starka känslor av oro och ångest, hopp och tvivel som infinner sig. driver frågan om att ska ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den behöver uppdateras bland annat på grund av den hoppfulla snabba utveckling som sker inom ny diagnostik med hjälp av artificiell intelligens och biomarkörer samt vad gäller ökade möjligheter till individuell cancerbehandling med immunterapier samt cell- och genterapier. med denna positiva utveckling gällande ny medicinteknik och kraftfullare cancerläkemedel så är vårdköerna inom cancervården helt oacceptabla. Att till exempel endast en av fem kvinnor med livmoderhalscancer får sin vård är orimligt och ett ovärdigt sätt att värna om cancerpatienters liv, oro och hälsa. målsättning är tydlig att cancersjukdomarna ska förebyggas och deras skadeverkningar minimeras. De personer som drabbas av cancer ska få vård och vården ska hålla hög kvalitet. Alla ska ha förutsättningar och kunskap att göra goda livsval som främjar deras hälsa. Med förebyggande åtgärder kan färre människor drabbas. Genom metodisk medicinsk utveckling och innovation har behandlingsformerna fortsatt och kommer att fortsätta att förbättras och överlevnaden kommer att öka ytterligare. har mycket goda förutsättningar att ta nästa steg när det gäller att utveckla den samlade cancervården och forskningen. Den nationella cancerstrategin behöver emellertid förnyas i takt med den snabba utveckling som ägt rum . En ny nationell uppdaterad cancerstrategi har möjligheter att foga samman den avancerade cancervården med attraktiva forskningsmiljöer. Det finns områden inom cancervården där behoven av nationell samordning är omfattande för att säkerställa jämlik vård för patienten. Det handlar om väntetider, vårdkvalitet, psykosocialt stöd till barn och vuxna som drabbats av cancer och deras anhöriga, kompetensförsörjning, jämlik tillgång till nya mer kraftfulla cancerläkemedel, kvalificerad eftervård, rehabilitering samt cancerscreening. Därför vill vi bygga en ny svensk modell som tar tag i problemen, som tar sikte på utmaningarna och som tar tillvara på möjligheterna inom hälso- och sjukvården. En ny uppdaterad nationell cancerstrategi är ett centralt redskap för att göra detta. En hörnsten i den svenska modellen är att den som blir sjuk snabbt ska få tillgång till vård av hög kvalitet. Detta gäller i synnerhet om man blir allvarligt sjuk och till exempel drabbas av cancer. Så är det emellertid inte . Den borgerliga regeringen tillsatte en utredning om en nationell cancerstrategi som skulle ha fokus på framtida behov och utmaningar. Utredningens förslag lades fram i betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11). Utredningen delade in strategin i tre delar: cancer ur ett medborgarperspektiv, cancer ur ett patientperspektiv samt kunskaps- och kompetensförsörjning. Mot bakgrund av utredningens förslag vidtog regeringen en rad åtgärder. Den kanske allra mest långsiktiga och strategiska åtgärden handlar om att etablera sex regionala cancercentrum (RCC) – ett i varje sjukvårdsregion. Inriktningen på deras arbete definierades med hjälp av tio kriterier. Nationell samverkan mellan dessa sex olika RCC slogs fast är en av förutsättningarna för att kunna nå en likvärdig vård i hela landet. Den nationella cancerstrategin har spelat en avgörande roll för att stärka den svenska cancervården. Men för att ta tillvara på banbrytande forskning och utveckling som skett inom cancerområdet måste strategin förnyas. En uppdaterad cancerstrategi behöver inkorporera allt från diagnostik med hjälp av artificiell intelligens och biomarkörer, till ökade möjligheter till mer individuell cancerbehandling, exempelvis inom immunterapier och cell- och genterapier. Övergripande mål för den nationella cancerstrategin är att: minska antalet som insjuknar i cancer minska dödligheten i cancer förlänga överlevnadstiden efter en cancerdiagnos och förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter med cancer utifrån ett tydligt patientperspektiv Cancer är samlingsnamnet på de ungefär 200 sjukdomar som kännetecknas av en okontrollerad celltillväxt. Cancer är den absolut vanligaste allvarliga sjukdomen i . Över en halv miljon svenskar är just nu drabbade av cancer. Det är den näst vanligaste dödsorsaken i . De former av cancersjukdomar som tar flest liv i är lungcancer, prostatacancer, tjocktarmscancer, bukspottkörtelcancer och bröstcancer. De allra vanligaste cancersjukdomarna är prostatacancer, bröstcancer, hudcancer, tjocktarmscancer, lungcancer, malignt melanom i huden samt cancer i urinblåsan. De sju mest förekommande cancersjukdomarna drabbar över sex av tio personer som får cancer. beräknas över 600 000 personer i leva med cancer. Antalet människor som lever med kronisk cancer ökar därmed stadigt och det beror på förbättrade medicinska möjligheter att hjälpa fler patienter att överleva cancersjukdomar. Prognoser visar på en utveckling där antalet människor som lever med en cancerdiagnos kommer att ha fördubblats . Fakta visar att den vanligaste dödsorsaken bland medelålders personer i så kallade höginkomstländer är cancer. För samtliga länder är den vanligaste orsaken fortfarande hjärt-kärlsjukdomar. Hjärtinfarkt och stroke står för fyra av tio dödsfall bland medelålders personer i de 21 undersökta länderna. Gällande män i medelåldern är dödsfall i cancer fler än i hjärt-kärlsjukdom. Skillnaderna mellan olika länder förklaras bland annat av att höginkomstländer utvecklat framgångsrika strategier för att kunna förebygga och behandla hjärt-kärlsjukdomar. är ett land där hälso- och sjukvården länge har varit, och är, av mycket hög medicinsk kvalitet internationellt sett. Läkare, sjuksköterskor, undersköterskor, biomedicinska analytiker och alla andra kategorier av medarbetare i vården gör ovärderliga insatser under dygnets alla timmar. vill att det även fortsättningsvis ska vara så. Då behövs nya reformer som utgår från den tid som är . En digital era där medicinsk och teknisk utveckling avseende nya behandlingsformer och läkemedel ger stora möjligheter att utveckla vårdens kvalitet. Cancervården ska vara tillgänglig. Cancervården ska vara jämlik och komma alla till del. Därför behövs även reformer som stärker vårdens medarbetare. Det behövs reformer som hjälper vårdens medarbetare i deras dagliga arbete. Reformer som underlättar, förenklar och förbättrar. Det är grunden för en mer jämlik och tillgänglig cancervård som kommer alla till del. En ny uppdaterad cancerstrategi för kortare köer föreslår att det tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter måste emellertid tas tillvara på ett bättre sätt . har goda förutsättningar att ta nästa steg när det gäller att utveckla cancervården och forskningen. En ny nationell cancerstrategi har möjligheter att foga samman en tydlig agenda som binder ihop cancervården och attraktiva forskningsmiljöer, och förutsättningar att utnyttja alla nya möjligheter med biobanker och mer avancerad medicinteknik. Med tydliga jämförbara data som uppdateras regelbundet gällande alla kvalitetsregister skapas möjligheter att ge befolkningen i tillgång till de mest avancerade behandlingarna av olika cancersjukdomar. Dessutom i kombination med att förutsättningarna för såväl klinisk forskning som grundforskning förbättras. Strävan ska vara forskning av ledande kvalitet som sker multiprofessionellt med ökad grad av delaktighet från patienterna. har vårdköerna i fördubblats, och köernas längd skiljer sig stort beroende på vilket landsting eller vilken region du befinner dig i. Enligt Regionala cancercentrum i samverkan får till exempel många prostatacancerpatienter vänta alldeles för länge på operation inom den maximala tidsgräns som satt upp. Några direkt alarmerande utvecklingstendenser gällande vårdköerna i cancervården är följande: En av fem kvinnor med livmoderhalscancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. En av fyra kvinnor och män som har cancer i matstrupe/mage får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Färre än hälften av alla män med prostatacancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Färre än hälften av alla kvinnor med bröstcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Ett ytterligare exempel på de orimligt långa väntetider som förekommer inom svensk cancervård handlar urinblåscancer. Antalet patienter som fick sin operation gällande urinblåscancer var noll. Det uppsatta målet är att patienten ska genomgå så kallad cystektomi . Medianväntetiden var istället . Så här får det inte fortsätta att vara. Cancervården ska vara tillgänglig när du behöver den. Patienter ska inte behöva vänta på vård mer än absolut nödvändigt – dels för att minska lidandet och oron, dels för att förhindra att patientens tillstånd förvärras och i värsta fall leder till döden. Ingen i ska behöva dö av cancer i en vårdkö, och hur länge en patient får vänta ska inte avgöras av var patienten bor. Cancervårdens tillgänglighet måste bli bättre och cancervården måste bli mer jämlik. För att mer metodiskt och strukturerat ta tillvara på banbrytande forskning och utveckling som sker inom cancerområdet måste strategin förnyas, uppdateras och kompletteras. En ny uppdaterad nationell cancerstrategi ska således präglas av långsiktig inriktning som är mer mottaglig för ständigt ny forskning, medicinteknik, medicinska resultat och erfarenheter. Den långsiktiga inriktningen gällande arbetet med en nationell cancerstrategi ska fortsatt vara att ta ett nationellt helhetsgrepp avseende cancervården. Stat, region och kommun har alla samma uppdragsgivare gällande vården – patienten. Det finns områden inom cancervården där behoven av nationell samordning är omfattande för att kunna säkerställa jämlik vård för patienten. Det handlar om väntetider, vårdkvalitet, psykosocialt stöd till barn och vuxna som drabbats av cancer och deras anhöriga, kompetensförsörjning, jämlik tillgång till nya kraftfullare cancerläkemedel, kvalificerad eftervård, rehabilitering, cancerscreening samt palliativ vård. Uppföljning och utvärdering som genomfört visar till exempel att endast 13 av 21 regioner följer riktlinjer när det gäller att arbeta förebyggande avseende att förhindra livmoderhalscancer. Systematiska och metodiska screeningsprogram gällande livmoderhalscancer bidrar till att minska antalet fall av cancer. riktlinjer är att kvinnor som är ska testas regelbundet för humant papillomvirus i sitt gynekologiska cellprov. När detta inte görs i hela landet utan att vården varierar beroende på vad man bor visar återigen tydligt behoven av mer nationellt ansvarstagande och ledarskap. Den långsiktiga inriktningen av cancerstrategin ska därmed omfatta hela vårdkedjan, från aktiva förebyggande preventiva insatser och strävan efter tidig upptäckt av cancer till rehabilitering, uppföljning, palliativ vård och vård i livets slutskede. En stor utmaning för att effektivisera dagens cancervård och öka tillgängligheten handlar om att möjliggöra ett mer metodiskt, samordnat och strukturerat användande av journal- och registersystem. Regeringens behandling av tillkännagivanden och beslut om att regeringen ska ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi är anmärkningsvärd. Om regeringen fått bestämma hade man redan i och med sitt förslag till statsbudget förpassat tillkännagivandet om att uppdatera cancerstrategin i papperskorgen. inser man majoritetsförhållandena i och föreslår att cancerstrategin ska uppdateras genom årliga överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Det förslaget till förfarande leder emellertid fel. behöver en ny uppdaterad nationell cancerstrategi som kan vägleda arbetet . Denna nationella cancerstrategi ska bland annat innehålla nedanstående inriktning och prioriteringar som måste tas fram brett i samarbete mellan alla relevanta aktörer av cancersjukvård, inte enbart genom överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Långa väntetider i cancervården – intensifiera arbetet med de standardiserade vårdförloppen Cancerfondsrapporten – Cancervård måste fungera som en väckarklocka för regering, riksdag, regioner och kommuner. ”Lång väntan på snabbare vård. Omotiverat långa väntetider inom cancervården har varit en het och omdiskuterad fråga . För vissa diagnoser är tiden mellan diagnos och behandling kritisk för överlevnad och livskvalitet. För alla diagnoser är den psykologiska effekten av onödig väntan förödande för patienter och närstående. växte hoppet om att de orimliga väntetiderna i cancervården skulle bli kortare. Regionala cancercentrum inledde en satsning på så kallade standardiserade vårdförlopp, efter en modell som använts framgångsrikt i , där ledtiderna för diagnos och behandling är tydligt reglerade och målsatta.” Det kan inte uttryckas mycket tydligare – köerna inom cancervården i måste bort, men istället växer dessa fortfarande. Precis som Cancerfondsrapporten tar upp så är befintlig statistik osäker, vilket till stor del beror på oförmåga att samla in jämförbara data och en ovilja att lösa problemen gör att arbetet att jämföra utvecklingen av väntetider går långsamt och trögt. Cancerfondens rapport pekar på att ”trots osäker statistik står det klart att det går trögt att nå de optimala väntetidsmålen i de standardiserade vårdförloppen”. Den befintliga uppföljning som finns gällande de 31 standardiserade vårdförloppen inom cancervården ger ändå en tydlig indikation. Utvecklingen jämfört med är oroväckande. Av de 31 cancerdiagnoserna med standardiserade vårdförlopp har väntetiderna (maximala ledtider) ökat gällande 27 diagnoser, minskat gällande 2 och avseende resterande 2 diagnoser är situationen oförändrad. Denna utveckling gällande att väntetiderna för patienterna snarare ökar än minskar i cancervården och att arbetet med att stärka uppföljning och utvärdering går så trögt är helt oacceptabelt. kräver att arbetet med att korta köerna inom cancervården och processen med att utveckla de standardiserade vårdförloppen inom cancervården och uppföljning och utvärdering av dessa förstärks och intensifieras. prioriterar satsningar på att ta bort köerna inom cancervården. Vi är beredda att fördubbla satsningen på att korta köerna inom cancervården. Inför vårdgaranti för cancerpatienter föreslår att det införs en vårdgaranti för cancerpatienter. En hel del cancerdiagnoser är aggressiva sjukdomstillstånd som kräver behandling tidigt för att inte förvärras eller i värsta fall leda till döden. Därtill finns det en hel del cancerdiagnoser som är osäkra och där varje ytterligare fördröjning mellan ställd diagnos och påbörjad behandling innebär ökade risker för den enskilde patienten. Vårdgarantins nuvarande 90-dagars tidsgräns för första besök respektive behandling inom specialistvården räcker inte till. Vårdgarantin ska därför knytas till de standardiserade vårdförlopp som tagits fram och kontinuerligt utvecklas av den medicinska professionen inom cancervården. Till vårdgarantin knyts specifika resurser inom ramen för de tre kömiljarder som vi föreslår ska ingå i helheten att korta vårdköerna. Om cancervård inte kan ges inom tidsgränsen ska patienten ha rätt att vända sig till en annan vårdgivare och bli ersatt för de merkostnader detta innebär. Detta i syfte att alla som drabbats av cancer ska få rätt vård i rätt tid. De standardiserade vårdförloppen behöver utvecklas. Rehabilitering och återbesök ska ingå. Patienten ska involveras i kvalitetsutveckling och införande av nya arbetssätt. I de fallen standardiserade vårdförlopp inom framtidens cancervård kan fungera tillfredsställande eller helt enkelt spelat ut sin roll ska nuvarande system ersättas med annan relevant systematik och tidsuppföljning. vill att de standardiserade vårdförloppen genomförs, uppdateras och efterföljs i hela landet. Vi föreslår dessutom att följande mål efterlevs: av alla människor som insjuknar i cancer ska vara utredda enligt ett standardiserat vårdförlopp före utgången av . av de cancerpatienter som ingår i ett standardiserat vårdförlopp ska få sin vård inom utsatta maximala tidsgränser. Det finns de som på fullt allvar hävdar att köerna i cancervården inte lämpar sig för att ingå i kömiljarden eller andra liknande system. Att man inte ens borde försöka ta fram ytterligare morötter eller incitament för regionerna att korta köerna från första diagnos till fullföljd medicinsk behandling och fortsatt rehabilitering. anser att detta är en djupt beklaglig och felaktig inställning. Inga köer, av alla långa och växande vårdköer inom svensk hälso- och sjukvård, är viktigare att komma tillrätta med än köerna inom cancervården. Stärkt valfrihet och information till patienterna föreslår att en digital kvalitetslista tas fram som jämför väntetider och kvalitet inom den samlade cancervården. Fokus ska riktas på medicinska resultat och måluppfyllelse gällande att korta väntetiderna i cancervården samt patientnöjdhet. Det behövs en betydligt större öppenhet och mer tillgänglighet för patienter och anhöriga så att det enkelt går att hitta säkra och jämförbara uppgifter kring väntetider, resultat och kvalitet inom cancervården. Patientens rättigheter inom patientlag och patientsäkerhetslag ska skärpas. Detta gäller till exempel möjligheter för patienten att välja vårdgivare inom slutenvården i hela landet. Det gäller även kravet att information om patienternas rättigheter alltid når fram till patienten och/eller dennes anhöriga. föreslår att patientens rättigheter inom patientlag och patientsäkerhetslag ska skärpas. Detta gäller till exempel möjligheter att kunna få välja vårdgivare inom slutenvården i hela landet. Det gäller även kravet att information om patienternas rättigheter alltid ska nå fram till patienten och/eller dennes anhöriga. Därtill om skärpta krav på och uppföljning av att patientlagen verkligen genomförs i hela den samlade hälso- och sjukvården. Patientlagen, som infördes , med främsta syfte att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet har, enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, inte fått avsett genomslag i vården. Myndighetens rapport talar tydligt om ”lag utan genomslag”. Mer metodisk kvalitetssäkring och uppföljning av cancervården föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en plan för etablering av . Detta i huvudsakligt syfte att arbeta med ackreditering som ett sätt att säkerställa en hög kvalitetsstandard.