mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — Det är av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Annars riskeras myndighetens långsiktiga kompetensuppbyggnad och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. föreslår därför att anslag ökas. Domstolarna behöver stärkas väsentligt. Ärendemängden i domstolarna har ökat och förväntas öka . Måltillströmningen förväntas stiga ytterligare framöver. Vidare är det helt centralt att domstolarna är tillräckligt resurssatta för att kunna bedriva sitt arbete på ett både rättssäkert och effektivt sätt. Kriminalvårdens kapacitet ska öka och det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och på anstalter. Det behövs också en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. vill också se ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. Därför bör en ny enhet inrättas hos för unga mellan som begått grova brott som resurser behöver tillföras i linje med budgetpropositionen. I övrigt så föreslår samma resursförstärkningar till exempelvis , och som återfinns i budgetpropositionen för . har terrorister vid upprepade tillfällen slagit till mot olika mål i och . Riskbilden är internationell men också i allra högsta grad inhemsk. finns det omkring 3 000 så kallade hotaktörer i våldsbejakande extremistmiljöer i . Enligt har fler våldsbejakande islamister än tidigare. Den svenska terrorhotnivån är fortsatt förhöjd och det finns en risk för ytterligare attentat i . har cirka 300 personer rest från till konfliktområden för att strida för IS eller al-Qaida-relaterade grupperingar. Flera har återvänt till . Det är helt avgörande att har en tydlig och konsekvent hantering av dessa återvändare. De som har begått brott ska utan undantag lagföras och de som utgör en fortsatt säkerhetsrisk ska punktmarkeras. Säkerhetspolisens förmåga att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet ska stärkas. Genom ökade resurser får Säkerhetspolisen bättre möjligheter att öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada vårt samhälle. får aldrig bli en för människor som har begått krigsbrott och terroristbrott i utlandet. Utöver att IS-återvändare kan utredas för terroristbrottslighet pekar bland annat Säkerhetspolisen på att det också finns de som kan misstänkas ha gjort sig skyldiga till krigsbrott i exempelvis och . Utredningarna om denna typ av brott är ofta både komplicerade och tidskrävande. Sådana brott utreds av . har stärkt med kraftiga resursökningar och vill nu även förstärka riksenheten för säkerhetsmål och riksenheten för internationell och organiserad brottslighet vid så att inga terroristbrott och krigsbrott ska förbli outredda. 4.1.4 Övriga förstärkningar av lag och ordning När otrygghet breder ut sig måste samhällets svar vara tydligt. är fast beslutna om att se till att samhället tar tillbaka makten från de kriminella. Lag och ordning ska råda i hela och brottsofferperspektivet stärkas. Det behövs kraftfulla åtgärder för att sätta stopp för sexualbrotten. Enligt den nationella trygghetsundersökningen har utsattheten för sexualbrott ökat kraftigt . Unga kvinnor är särskilt drabbade. Var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde. För få sexualbrott upp. Brottsoffren får inte det stöd som de behöver. Och när en gärningsman väl blir dömd, så är straffen för exempelvis våldtäkt alltför låga. Utländska stöldligor turnerar mellan svenska hem. Ungefär hälften av alla bostadsinbrott begås av utländska stöldligor. Det handlar om organiserad brottslighet. Att få inbrott i sitt hem innebär en stor integritetskränkning. Polisens resurser räcker inte till. saknar befogenhet att stoppa stöldgodset som förs ut ur landet. vill skärpa gränsbevakningen och sätta stopp för de internationella ligorna. satsningar på en mer närvarande polis och förslag på straffskärpningar ökar kraven på de brottsbekämpande myndigheterna. Utvecklingen mot en allt råare gängbrottslighet med fler skjutningar och en nyrekrytering till gängen bland yngre åldrar ställer också nya krav på rättsväsendet. och budget stärkte de rättsvårdande myndigheterna. tar vi ytterligare steg. Antalet EU-medborgare som kommer till för att tigga är fortfarande stort och tiggeriet är utbrett i stora delar av landet. Tiggeri är inte ett hållbart sätt att försörja sig. Det låser in människor i fattigdom och leder också till att utsatta människor blir utnyttjade, bland annat för prostitution. Polisen menar att det finns flera grupper av tiggare som styrs av kriminella aktörer. Att stävja detta är prioriterat för och vi vill därför bland annat införa ett nationellt förbud mot tiggeri. Efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt . Det är helt avgörande att verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) har tillräcklig kapacitet och inte blir en flaskhals i brottsutredningarna. föreslår därför en förstärkning och utbyggnad av NFC för att påtagligt öka förmågan och kapaciteten. Vi vill se mer kameraövervakning runt om i landet. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. I där gängkriminaliteten breder ut sig och blir grövre och människor skräms från att vittna kan övervakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro. anser att alla utsatta områden bör utrustas med övervakningskameror. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Sammantaget tillförs resurser för att ge polisen utrymme för att kunna sätta upp fyra gånger så många kameror som finns uppe . vill förstärka polisens hundresurs för att öka förmågan att klara upp brott. Hundsökningar görs runt om i både i brottspreventivt syfte och på grund av att specifika tips har inkommit till . Med satsning kan viktiga bevis säkras men också fler vapen och mer narkotika tas i beslag. Brottsofferperspektivet behöver stärkas i svenskt rättsväsende. Den person som har utsatts för ett brott ska alltid kunna räkna med stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör i skadeståndshänseende värderas högre för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . Nivån på kränkningsersättningen till brottsoffer bör fördubblas. En sådan förändring skulle på ett tydligare sätt markera att det som brottsoffret utsatts för utgör en överträdelse av dennes rätt till sin person och integritet. Som utgångspunkt är det gärningsmannen som ska betala ersättning för skadestånd på grund av brott. Den ordningen bör bibehållas även med de högre nivåerna. 4.2 Valuta för skattepengarna Medborgarna ska i alla lägen kunna veta att deras skattepengar används på ett effektivt sätt och prioriteras till de områden där resurserna gör mest nytta. Att ge valuta för skattepengarna handlar både om att det offentliga ska leva upp till de förväntningar vi har rätt att ställa och om att utgifterna – och i förlängningen skatterna – inte blir för höga. 4.2.1 Förstärkning av den kommunala välfärden ska ha en välfärd att lita på – oavsett var i livet man befinner sig eller var i landet man bor. Kommunernas kostnader ökar. Det är naturliga konsekvenser av en åldrande befolkning men är också kopplat till det stora flyktingmottagandet. Äldreomsorg, skolor och förskolor behöver fler medarbetare. som kommunerna behöver ökade resurser för att klara välfärdsåtagandet så behöver de också jobba på att förbättra integrationen och att få ner bidragskostnaderna. När det gäller tillskotten, , så kommer de att behöva villkoras så att alla kommuner använder pengarna mer effektivt och framförallt minskar bidragskostnader och förbättrar integrationen. kommuner och regioner är under ett allt större tryck till följd av den demografiska utvecklingen med fler barn och fler gamla, samt att kommunerna nu i stor utsträckning får bära kostnaderna för en misslyckad integration. befolkning har vuxit snabbare än . Befolkningsökningen är större det än de tre decennierna , sammantaget. Snabbast växer gruppen invandrare från lågt utvecklade länder och personer . ESV prognostiserar att överskotten i staten kommer att öka , som underskotten växer i kommunsektorn. Underskotten drivs bland annat av stora investeringsbehov hos kommunerna. Dessutom kommer de demografiska förändringarna leda till lägre intäkter och högre kostnader för många kommuner, vilket, givet kommunernas balanskrav, kan driva fram antingen höjda skatter eller nedskärningar. Det är viktigt att det kontinuerligt sker effektivisering i den kommunala verksamheten, men det är också uppenbart att kommunsektorn i detta läge behöver ökade resurser och att staten har möjlighet att tillföra resurser. Kommunernas ekonomichefer förväntar sig påtagliga kostnadsökningar på en rad områden enligt en undersökning från SKL. Flest tror att kostnaderna för försörjningsstödet ska öka betydligt, men även kostnaderna för förskola och grundskola ser ut att öka påtagligt i många kommuner. Staten gör betydande resurstillskott till kommunerna . Det görs som riktade statsbidrag och kostnadsersättningar när staten fattar beslut om exempelvis mindre barngrupper i förskolan eller för kostnader för nyanlända. Totalt omfattade dessa statsbidrag 108 miljarder kronor2019. Dessutom ger staten kommunerna generella statsbidrag baserat på befolkningssammansättningen. Detta görs både för att stärka kommunernas ekonomi generellt, exempelvis under finanskrisen –2010, och som ersättning till kommunerna för statliga regelförändringar, exempelvis sänkt pensionärsskatt som minskar kommunernas intäkter. Dessa statsbidrag omfattade 111 miljarder kronor2019. har de riktade statsbidragen blivit betydligt fler och omfattar mer pengar. I den senaste budgetpropositionen redovisades 202 olika former av riktade statsbidrag för kommuner och regioner. Satsningarna är vällovliga men det behöver vara upp till kommuner och regioner att styra resurser dit de bäst behövs. Den stora mängden bidrag slår också mot mindre kommuner, som inte har kapacitet att söka alla de statliga bidrag som finns. Administrationen runt bidragen är dessutom ofta så omfattande att man behöver ha flera personer anställda bara för att söka, följa upp och återredovisa bidragen. anser att de riktade statsbidragen ska minskas till förmån för generella statsbidrag. Generella statsbidrag ger stabila planeringsförutsättningar och skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse. Dessutom minskar särskilt mindre kommuners behov av att ägna resurser åt att söka, följa upp och återrapportera riktade statsbidrag. Riktade statsbidrag skapar också en ryckighet eftersom de oftast är tillfälliga. Efter den stora flyktingvågen ökade de riktade statsbidragen till kommunerna för att ta hand om nyanlända. Dessa bidrag tar nu slut vilket minskar resurserna till kommunerna. Trots ökade behov var därför antalet anställda i kommunsektorn det lägsta , och nedgången i sysselsättning totalt beror i hög grad på sjunkande sysselsättning i kommunsektorn. Med en mer långsiktig finansiering hade det inte behövt ske. Figur 13 Utveckling vad gäller anställda i sektor samt befolkningen Källa: SCB. Ökade statsbidrag för att motverka skattehöjningar och nedskärningar Tillskotten i och budget var viktiga att göra och det är bra att regeringen också ställer sig bakom dem. Det har dock blivit allt mer uppenbart att kommunernas behov är betydligt större än så. I budgetmotion ingår därför en höjning av de generella statsbidragen på vilket är utöver den höjning som beslutades i och budget. Ökningen skulle, om den blev verklighet, bli en av de största ökningarna av de generella resurserna till kommunerna . vill motverka att går in i en lågkonjunktur med ständigt ökande kommunalskatter. För att få till ett skattehöjarstopp och säkerställa att arbetslinjen inte ska undermineras är det uppenbart att staten behöver ta ett större ansvar för den svenska välfärden. Det ställer också krav på att kommuner och regioner ökar ansträngningarna för att att använda välfärd i alla lägen ska gå före bidrag. Den ökning som föreslår består av två delar. Först och främst ökas de generella statsbidragen med . Dessutom omvandlas 7 riktade statsbidrag till generella statsbidrag. I stället för att staten ska bestämma hur dessa medel ska användas och till vem de ska gå och kräva detaljerade återrapporteringar skulle kommunerna själva få bestämma över dessa totalt . Totalt innebär det en ökning av resurserna till vård, skola och omsorg (utgiftsområdena 9, 16 och 25) som skulle bli högre än med regeringens budget. Det är möjligt eftersom vi prioriterar hårt i statens budget och även gör vissa skattehöjningar. Ökningen 2020 följs sedan upp med att de samlade resursökningarna blir , och blir de samlade resursökningarna . Sammanlagt ser välfärdspolitiska reform ut enligt följande: Riktade nya statsbidrag blir generella – Anslag för fler lärarassistenter – Anslag för förstärkt stöd till likvärdighet och kunskapsutveckling – Anslag för åtgärder mot segregation Riktade statsbidrag blir generella, befintliga statsbidrag – God och nära vård – Professionsmiljarden exkl. specialistsjuksköterskesatsning – Personalsatsning inom sjukvården exkl. specialistsjuksköterskesatsning – Psykisk ohälsa nyanlända – Undervisning under skollov – Bidrag till kommuner med högt mottagande Ökade statsbidrag till kommunerna Ökade statsbidrag till regionerna Medlen kommer att fördelas utifrån befolkningens storlek. Per person ser fördelningen ut som följer (inklusive och exklusive omfördelningen mellan riktade och generella statsbidrag): ─ Resursökning per person regioner brutto, kr ─ Resursökning per person regioner netto, kr ─ Resursökning per person kommuner brutto, kr ─ Resursökning per person kommuner netto, kr Regeringen har lagt en proposition rörande en förändring av kostnadsutjämningssystemet. Den innehåller både vissa relevanta uppdateringar av systemet och delar som påverkar förutsättningar för tillväxt i hela landet negativt. Regeringens förslag får stora konsekvenser för enskilda kommuner och regioner då förslaget ska införas . Dessutom bedömer regeringens egen myndighet att införandet redan vid inte kan ske på ett kvalitetssäkrat sätt. I ett läge med ansträngd ekonomi och ökade välfärdsbehov är det inte ansvarsfullt att med kort varsel tvinga vissa kommuner att skära ner till följd av en förändring av kostnadsutjämningen. Staten kommer framöver att behöva ta ett större ansvar för finansieringen av välfärden i hela landet vilket beskrivits i motionen. kommer också återkomma till med en särskild motion om vår samlade syn på det kommunala utjämningssystemet. kommer att fortsätta att arbeta för att stärka de generella resurserna till välfärdens kärna och minska detaljstyrningen av kommunernas och regionernas verksamhet. Krav på att sätta välfärd före bidrag I takt med att de demografiska utmaningarna blir allt större tar staten ett ökande ansvar för välfärdens finansiering. Därmed blir också behovet av att säkerställa att alla delar av den offentliga sektorn prioriterar sina resurser och vidtar åtgärder för att hålla nere kostnaderna större. Inriktningen på det arbetet bör vara: Om alla kommuner jobbade på samma sätt som exempelvis och skulle bidragskostnaderna i kommunerna minska med . kommer en stor del av de människor som kom 2014–2016 ha gått igenom etableringsfasen. De som inte lyckats få jobb kommer i stor utsträckning vara beroende av försörjningsstöd. Kostnaderna för försörjningsstödet riskerar därför att öka kraftigt, vilket ökar behovet av en reform av försörjningsstödet och hur det hanteras. Detta kan delvis göras via lagstiftning, men i slutändan kommer lägre bidragskostnader vara beroende av kommunernas arbete. De åtgärder som åtminstone bör genomföras för att ta del av de villkorade resurserna till välfärden är: Kommunen inför en restriktivitetsnorm i försörjningsstödet, alltså att inga ytterligare medel utöver riksnormen ges. Det ska också ställas aktivitetskrav på heltid för den som tar emot försörjningsstöd. Kommunen ska inte ge försörjningsstöd till personer som vistas i illegalt. Hembesök ska användas i högre grad för att stävja bidragsfusk. Krav på jämställda utbetalningar till män och kvinnor bör också övervägas. går det att ansöka om akut nödbistånd via ombud vilket riskerar att leda till fusk. Därför ska det ställas krav på att den sökande medverkar personligen vid ansökan om akut nödbistånd. Bättre integration och förbättrad språkundervisning Ett stort ansvar för integrationen av nyanlända ligger hos kommunerna. genomför ett stort antal reformer för att förbättra integrationen, men kommunernas agerande är också centralt. Därför kommer det att ställas krav på att kommunerna bör förbättra sin resultatstyrning vad gäller språkundervisningen och se till att fler får börja sfi snabbare. 4.2.2 Utgiftsreform för effektiv statlig förvaltning För att möta utmaningar kommer skatterna att behöva bli lägre, framförallt på arbete. behöver resurser tillföras för att välfärden ska möta den demografiska utvecklingen, antalet poliser behöver bli fler och den svenska försvarsförmågan stärkas. Det kräver att andra utgifter prioriteras ned och att kraven på effektivitet i den statliga förvaltningen skärps. Parallellt med en större skattereform vill därför se en utgiftsreform, där de offentliga utgifterna sänks på ett antal områden. En del i den utgiftsreformen är att spara genom en effektivare statlig förvaltning med mindre detaljstyrning, färre regler och en ökad digitalisering. Den moderata utgiftsreformen har flera delar. En del är ökad effektivitet i den statliga förvaltningen. Alliansen genomförde ett framgångsrikt arbete med regelförenkling för företag åren 2006–2014. Det vill återuppta, men vi vill också genomföra ett regelförenklingsarbete för den offentliga sektorn, med färre regler, mindre detaljstyrning och ett större eget ansvar för utfallet. I den statliga förvaltningen ska antalet mål och uppdrag för de statliga myndigheterna minska för att skapa ett tydligare fokus på respektive myndighets kärnuppdrag. har myndigheterna fått allt fler uppgifter, vilket både drar resurser och i vissa fall minskar myndigheternas fokus på deras egentliga uppdrag. Den utvecklingen avser att vända. Vi vill också göra en genomgång av vilka av de många mindre myndigheterna som kan slås samman för att skapa en effektivare administration. Digitaliseringen ger också möjligheter att jobba smartare och att effektivisera verksamheten på nya sätt. Artificiell intelligens används allt mer också i offentlig verksamhet, men potentialen är betydligt större i allt från kundservice till analys av stora datamängder. Digitaliseringen innebär att färre anställda kommer att behövas när fler uppgifter automatiseras. Den omställningen skyndas på och uppmuntras genom att myndigheterna ges stöd att ställa om men också genom att effektiviseringsbetingen på myndigheterna ska skärpas. I det privata näringslivet sker just nu en stor omställning; det ger stora möjligheter för den offentliga sektorn att följa efter. I beräknar man att en påbörjad reform av detta slag ska spara . Potentialen i är minst lika stor, omräknat till svenska förhållanden. kommer därför, så fort vi får möjlighet, att inleda ett effektiviseringsarbete som syftar till att spara . Det motsvarar av de statliga konsumtionsutgifterna . Arbetet bör bedrivas parallellt med att man i stort ökar produktiviteten i den svenska ekonomin. Den låga produktivitetsutvecklingen och låga tillväxten per capita har många orsaker, men en för låg produktivitet i offentlig sektor är en viktig förklaring, och effektivisering av denna sektor kommer att vara en central del av kommissionens arbete. utgiftsreform kommer inte att sänka ambitionerna vad gäller att exempelvis öka resurserna till välfärden genom höjda generella statsbidrag, arbetet med att korta vårdköerna och stärka cancervården, utöka ambitionerna i skolan med längre skoldagar, säkerställa att antalet polisanställda kan öka med 10 000 till 2024 eller genomförandet av Försvarsberedningens förslag med tillhörande anslagsökningar. 4.2.3 Ett lägre men mer effektivt bistånd axlar ett enormt ansvar för världens nödställda. Vi lägger mer resurser på bistånd än nästan alla andra länder, sett till vår storlek. satsar lika mycket på bistånd som på hela rättsväsendet, hela föräldraförsäkringen eller alla universitet och högskolor. Vårt stora biståndsåtagande kräver stor respekt för vad som fungerar och vad som inte fungerar. Det svenska biståndet har onekligen gjort ovärderlig nytta runt om i världen. Men lika tydligt är att det finns stora brister och att biståndet inte alltid varit framgångsrikt. I vissa , där varit en stor givare, svarar biståndet fortfarande för cirka en fjärdedel av bruttonationalinkomsten (bni) av utvecklingssamarbete. En rapport från Expertgruppen för biståndsanalys visar att bara vart femte av Sidas biståndsprojekt lever vidare när Sidas finansiering tagit slut. Det innebär att biståndet inte uppfyller sin egen idé om hållbarhet. Vi ser också att dagens modell, med ett utbetalningsmål som är kopplat till ekonomiska tillväxt, skapar stor ryckighet. Detta kallas för enprocentsmålet och innebär att biståndets faktiska storlek kan skifta kraftigt . Det försvårar långsiktig planering och bidrar till dålig kvalitet. är behoven i välfärden och statens kärnverksamhet mycket stora . Det kommer att kräva prioriteringar bland statens övriga utgifter. Då kan inte biståndet växa som det gjort . har biståndet tredubblats. Enprocentsmålet gör att biståndet kommer att fortsätta att växa utan att utgifterna vägs mot andra behov. anser därför att enprocentsmålet har nått vägs ände. I stället vill att slår fast en fyraårig biståndsram. Detta liknar den ordning som gäller andra politikområden med långsiktiga planeringshorisonter som infrastruktur, forskning och försvar. För perioden –2024 bör biståndsramen uppgå till , eller i genomsnitt . Fem områden bör särskilt prioriteras i biståndet. anser att en större del av biståndet bör gå till katastrofbistånd och humanitära insatser – för att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet i händelse av krig och kris. Det är biståndets kärna. Vi ser att de humanitära behoven ökar, inte minst kopplat till den globala flyktingsituationen. Här kan göra kraftfulla insatser för att hjälpa de allra mest utsatta i vår omvärld. Satsningar på hälsa är ytterligare ett effektivt bistånd med jämförelsevis tydliga och mätbara resultat. Det kan till exempel handla om antalet barn som vaccinerats. Att satsa på hälsa stämmer också väl överens med tanken om att de mest grundläggande behoven först måste tillfredsställas innan andra typer av insatser är meningsfulla. I ett längre perspektiv bidrar detta bistånd till välstånd och minskad fattigdom, då människor får bättre förutsättningar att arbeta och förverkliga sina drömmar. Även klimatinsatser bör utgöra en större del av biståndet. Klimathotet är akut och gränsöverskridande. Det är en fråga vi måste lösa tillsammans. Därför behövs investeringar i projekt som påtagligt minskar utsläppen i länder som inte nått lika långt i den gröna omställningen som . Det är både klimatsmart och kostnadseffektivt. ska fortsätta vara en stark röst i världen för kvinnors rättigheter – och det ska avspeglas i biståndspolitiken. Då behövs ett nytt grepp och tonvikt på resultat. Ett bra sätt att stärka kvinnors egenmakt är att se till att centrala samhällsfunktioner fungerar. Det handlar inte minst om att kvinnor ska ha tillgång till utbildning och adekvat hälso- och sjukvård. Fungerande institutioner är inte enbart nödvändiga för att säkra rättsstaten och demokratin, utan de möjliggör också ekonomiskt tillväxt.