mot · H7023297 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Dina möjligheter att lyckas ska aldrig begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen elev ska lämna utan de kunskaper som behövs för jobb och fortsatta studier. Skolan är, och ska vara, den del av välfärden som inte bara möjliggör en trygg framtid utan också utjämnar livschanser. Alla barn förtjänar en bra start när de börjar skolan. Därför prioriterar fortsatta reformer för att förskolan ska kunna fortsätta att utvecklas och bli en god brygga över till skolans undervisning. I förskolan är språkutveckling särskilt viktigt. Men för de barn som aldrig, eller mycket sällan, möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Med stöd i forskning och beprövade erfarenheter föreslår reformer som stärker elevernas lärande och kunskaper. Vi föreslår att undervisningstiden utökas med start i lågstadiet och att de nya timmarna ska tillföras matematik- och svenskundervisningen. För att stärka nyanlända barns språkkunskaper föreslår vi att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör språkförskola obligatoriskt för nyanlända barn. Vi föreslår vidare att förskoleklassen ska göras om till ny årskurs 1. Därmed blir lågstadiet fyraårigt och tioårig. utökar satsningen på lovskola så att den omfattar elever från årskurs 6. Slutligen minskar anslaget till lärarassistenter och statsbidraget för stärkt likvärdighet i jämförelse med regeringen. I stället tillför medel genom ett ökat allmänt bidrag till kommunerna under utgiftsområde 25. kommuner får extra för att undvika skattehöjningar och neddragningar på kärnverksamheten, inte minst skolan. anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på språkförskola för nyanlända barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tioårig grundskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om karriärtjänster för lärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag för statligt stöd för stärkt likvärdighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelse från regeringen (M) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Fler anställda i lågstadiet Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning borde ha världens bästa skola, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare i världsklass som hjälper eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en god utbildning. Det finns skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. De eleverna riskerar att aldrig slutföra en gymnasieexamen och det betyder ökad risk att hamna i utanförskap. Därför är en av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla och i hela så stärks sammanhållningen. De internationella kunskapsmätningarna och Timss som publicerades visade ett trendbrott, men svenska elever presterar fortfarande på eller under genomsnittet inom . av eleverna hade inte behörighet till gymnasiet . Vi kan inte vara nöjda med att hamnat efter andra länder när det gäller kunskapsnivåerna. Vårt välstånd bygger på vår förmåga att ta vara på den senaste forskningen och omsätta det i nya jobb. Därför behöver svensk utbildningspolitik skärpas. Den ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskap. Därför prioriterar reformer som ökar tiden mellan elever och skickliga lärare, såsom exempelvis språkförskola, mer undervisningstid i lågstadiet och lovskola. Reformer av svensk utbildning ska i första hand utvärderas i förhållande till om de ökar eller minskar elevers kunskapsresultat. Skolan har flera viktiga uppdrag, men för är kunskap alltid prioriterat. Utgifter som faller under andra utgiftsområden Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder. Skolans fokus på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna måste öka. Därför vill öka undervisningstiden med per dag med start på lågstadiet, eftersom forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. föreslår att anslag 1:1 i utgiftsområde 25 ökas med 225 miljoner 2020, 900 miljoner 2021 och 1 350 miljoner 2022 för att utöka undervisningstiden i lågstadiet. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. föreslår att anslag 1:1 i utgiftsområde 25 ökas med för att införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. minskar anslaget med och framåt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Varje elev i har rätt till en bra utbildning. Det ska inte spela någon roll vilken skola man går i, utan alla skolor ska vara bra skolor. Tyvärr finns det skolor där mer än hälften av eleverna inte blir behöriga till gymnasiet. Det är skolor som behöver en palett av insatser för att vända utvecklingen och höja kunskapsresultaten. vill därför reformera Skolinspektionen så att myndigheten får ett utökat uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till ett antal nationella kvalitets- och kunskapsmål. Därefter ska de skolor som behöver det få stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten. Det kan handla om fler lärare, utökat specialpedagogiskt stöd eller förändringar i skolans ledning och styrning. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas, av Skolinspektionen. För att påbörja arbetet med en reformerad skolinspektion med ett utökat uppdrag tillför anslag 1:2 50 miljoner kronor , och . minskar anslaget med och framåt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten minskar anslaget med och framåt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Lärarassistenter till skolor i utsatta områden Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna med administrativt arbete så att de kan fokusera på kärnverksamheten – undervisningen. Arbetsuppgifterna handlar om att organisera nationella prov, boka lokaler, planera in föräldrasamtal, frånvaroadministration med mera. Detta är en positiv utveckling som bidrar till att uppvärdera läraryrket. Jobbet som lärarassistent kan också vara en första väg in i skolans värld för ungdomar. I skolor i utsatta områden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. Undervisningen kräver mer tid och det finns fler elever med sociala problem som kräver extra mycket samverkan mellan elevhälsa, föräldrarna och andra myndigheter. Arbetsmiljön för lärarna på dessa skolor är också en anledning till att många skickliga lärare väljer bort att jobba där, då timmarna inte räcker till för att klara den höga arbetsbelastningen. har därför i förra årets budget tillfört anslaget så att fler lärarassistenter kan anställas i skolor som ligger i utsatta områden. Regeringen tillför ytterligare medel till lärarassistenter och framåt. anser att ytterligare riktade medel inte är nödvändigt utan tillför i stället skolan resursförstärkningar via ett utökat anslag till kommunerna under utgiftsområde 25. föreslår därför att anslag 1:5 minskas med och framåt. Obligatorisk språkförskola för nyanlända barn Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur språkförskolan organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom föreslår vi att svenska språkets roll stärks i läroplanen och kompetensutveckling för förskollärare, men även fler utbildningsplatser. Regeringen ska återkomma med ett lagförslag till som gör språkförskola obligatorisk för nyanlända barn . Men i avvaktan på lagstiftningen och för att redan från start stärka de små barnens svenskkunskaper avsätter medel som huvudmän kan söka för att påbörja införandet av en språkförskola. tillför därför anslag 1:5 20 miljoner kronor 2020, 2021 och 2022 för dels sökbara medel, dels inrättande av obligatorisk språkförskola för nyanlända barn , när sådan lagstiftning finns på plats. Denna satsning gäller utöver de medel som tillfördes i förra årets budget. satsning på lovskola återfinns under utgiftsområde 25. föreslår därför att anslag 1:5 minskas med och framåt för att statsbidraget för undervisning under skollov i stället blir ett generellt statsbidrag under utgiftsområde 25. Utökade resurser till skolan via stärkta kommuner anser att svensk skola skulle gynnas av en minskning av antalet specialdestinerade statsbidrag till förmån för ökade allmänna bidrag till landets kommuner. tar därför bort statsbidraget för undervisning under skollov och tillför medlen till allmänna bidrag till kommunerna i stället. Anslag 1:5 minskas därmed med . Anslag 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Förberedelse av en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 För att ytterligare stärka elevernas lärande vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Dagens lärare i förskoleklassen har viktiga kunskaper om barnens tidiga lärande som måste tas tillvara i sexåringarnas lärande. Det är därför viktigt att dessa lärare får en möjlighet att komplettera sin kompetens i exempelvis läs- och skrivinlärning och bedömning, vilket många saknar. Regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola enligt ovan och återkomma till med lagförslag. Anslag 1:11 Fler anställda i lågstadiet Regeringen har valt att minska anslaget för fler anställda i lågstadiet för att finansiera andra prioriterade satsningar såsom anslag 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet. anser dock att det är en felaktig prioritering. Anslag 1:16 har kritiserats för att inte nå de skolor där medlen behövs som mest och har i sin utvärdering av statsbidraget (dnr 2018:1060) kommit fram till att bidraget riskerar att förstärka ojämlikheten i finansieringen av skolan, vilket är tvärt emot det egentliga syftet. har i stället valt att minska antalet specialdestinerade statsbidrag, också de som gäller skolan. Istället får kommuner 7,5 miljarder extra för att undvika skattehöjningar och neddragningar på kärnverksamheten, inte minst skolan. Anslag 1:14 Bidrag till lärarlöner Högre lön för skickliga lärare Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. måste mer göras för att fler av våra skickligaste lärare ska söka sig till de skolor som har de största utmaningarna. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Därför vill att den införda höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar, som vi står bakom utbyggnaden av karriärtjänstsystemet och satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden. Förstelärare i utanförskapsområden ska ha ett lönetillägg på . Anslag 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Anslag 1:16 minskas med , och för att finansiera andra prioriterade satsningar såsom utökad undervisningstid, lovskola och förstärkta allmänna bidrag till kommunerna. Anslag 1:19 Myndigheten för minskar anslaget med och framåt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. minskar anslaget med och framåt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. 2:2 Universitets- och högskolerådet minskar anslaget med och framåt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 3:1 : Forskning och forskningsinformation anser att det är viktigt att svensk grundforskning av högsta kvalitet fortsatt kan stödjas och främjas. Regeringen har valt att minska anslaget till . motsätter sig detta och ökar i stället anslag 3:1 med 2020, 2021 och 2022. Anslag 3:3 : Förvaltning minskar anslaget med och framåt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Noria Manouchi (M)