mot · H7022922 · 2019-10-03 00:00:00 — Det är centralt med ett närvarande ledarskap, som har kännedom om verksamheten och medarbetarnas situation. Ett av första linjens chefers viktigaste uppdrag är att kunna stödja och inspirera för att utveckla arbetsplatsen. Den som är verksamhetschef behöver kunna ta ett samlat ansvar för verksamheten och ge medarbetarna stöd i det professionella yrkesutövandet. Det lokala ledarskapet måste stärkas, stimuleras och uppmuntras och vidareutbildningar, handledarstöd och att vården tar fram lokala program för ett strukturerat mentorskap behövs. Detta inte minst för att fler ska vilja och våga söka sig till chefskap. Detta kräver bland annat att det finns möjligheter till ledarskapsutbildning. Nationell ledarskapsutbildning – kvalitetssäkra ledarskapet inom vården vill att regeringen ser över möjligheterna att införa en nationell bred ledarskapsutbildning som kan forma ett helhetsgrepp gällande ledarskap och utvecklingsfrågor inom hälso- och sjukvården och omsorgen bör ses över. Ett fokus ska vara hur man styr vården med kvalitet som i sin tur driver produktivitet och effektivitet där man sätter patientsäkerheten allra främst. En nulägesanalys och sammanställning av forskningen gällande ledarskap inom vården ger vid handen bland annat att följande saker är viktiga. Det finns stöd i forskningen för att ledarskap har stor betydelse för verksamhetens utveckling och medarbetarnas hälsa. Det finns däremot mindre stöd för hur ledarskapet påverkar. Det går inte heller att fastslå någon sorts ledarskap som är allra bäst. Samtliga ledare inom hälso- och sjukvården bör ha en långsiktig plan för hur de vill och avser att utveckla och genomföra sitt ledarskap. Därtill ges tid att utvecklas och lära nytt. Det handlar också om decentraliserat ansvar och befogenheter som gör det möjligt att göra skillnad. Systemförståelse är centralt för att ledare och chefer inom vården ska kunna samarbeta med andra verksamheter i syfte att till exempel skapa sammanhängande vårdkedjor för patienten. Ledarskap är situationsberoende. och utveckla valfrihet och mångfald i vården och omsorgen anser att det ska vara möjligt för den patient som så önskar att kunna välja specialiserad slutenvård i hela landet. Nuvarande lagar ger inte rätt att fritt kunna välja vårdgivare inom den slutna specialiserade vården. Ett sätt att tydliggöra och möjliggöra för patienten ett fritt val av vårdgivare inom specialistvården vore att skärpa den nuvarande patientlagen. Patienter har möjlighet att välja sin hälsocentral och öppen specialiserad vård. Det är emellertid stor variation i olika delar av landet hur många alternativ det finns att välja mellan. Och hur ambitiösa regionerna är att utveckla, informera om och uppmuntra patientens valfrihet. Det finns stora fördelar med mångfald och valfrihet i vården. Såväl patienter som medarbetare främjas av att det finns bred mångfald och stor valfrihet. Valfrihet för varje patient att välja vårdgivare ger i sin tur vårdens medarbetare ökade möjligheter att kunna utvecklas, specialisera sig och ges utökat ansvar vilket kan leda till bättre löneutveckling . Vi får dock aldrig ge avkall på vårdens kvalitet, den kommer alltid i första rummet, oavsett vem som är utförare. Ökad mångfald och valfrihet ger vårdens medarbetare större möjligheter att kunna byta arbetsgivare eller driva egen verksamhet inom vården. Det skapar bredare förutsättningar för fler karriärvägar och ökat inflytande över sin egen arbetssituation. Det blir lättare att kunna välja bort arbetsgivare som inte ger förutsättningar för rimliga arbetsvillkor och arbetsmiljöer. Kvalitet driver produktivitet i hälso- och sjukvården, men även ökad mångfald av vårdgivare och aktörer inom hälso- och sjukvården bidrar till en ökad produktivitet, effektivitet och innovation. För att kunna höja kvaliteten i vården för patienten och produktivitet inom vårdens verksamheter krävs det bland annat att vården arbetar metodiskt och strukturerat med snabbare införande av nya vårdmetoder och medicinteknik som medför att patienten kan återhämta sig snabbare vilket kan frigöra mer resurser till vård för fler patienter. Många privata vårdaktörer tar mycket snabbare till sig nya metoder och tekniker som bland annat ökar tillgänglighet, kvalitet och delaktighet för patienten. Detta är något som ska uppmuntras men där de offentliga aktörerna också har mycket att lära. föreslår att ytterligare steg tas i syfte att kvalitetssäkra vården, oavsett om utföraren är i offentlig eller privat driftsform, bland annat genom generell tillståndsplikt, ökad tillsyn, uppföljning och utvärdering. hälso- och sjukvård och samlade omsorg är helt beroende av att vårdens och omsorgens medarbetare är villiga och orkar fortsätta utföra sitt oftast fantastiska och engagerade arbete. Då måste stat, regioner och kommuner säkerställa att arbetsmiljöer och arbetsvillkor inom hälso- och sjukvården är rimliga och långsiktiga. Noria Manouchi (M)