ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6023086 · 2019-04-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:108 Fler tillval för hyresgäster avslår regeringens förslag till ändring i 5 § hyresförhandlingslagen (1978:304) vad gäller en skyldighet att förhandla överenskomna tillval och frånval med hyresgästorganisationen. Vi har en till stora delar dysfunktionell bostadsmarknad där politiska regleringar av olika slag under en alltför försvårat för människor att både äga sitt boende och få tillgång till en hyresrätt. I synnerhet har hyresrätten marginaliserats i . ser vi däremot hur det hyrda boendet ofta är svårtillgängligt genom decennielånga köer och tröga system. bostadsmarknad behöver därför bli mer flexibel för att möjliggöra ökad rörlighet och för att öka lönsamheten i byggnation av hyresrätter och därmed öka utbudet av bostäder. För att åstadkomma detta har och pekat på behovet av ett mer flexibelt system för hela hyresmarknaden. Vi har bl.a. drivit på för friare hyressättning vid nybyggnation. Ytterligare ett sätt att öka flexibiliteten i hyresregleringen är att förbättra möjligheterna att göra tillval och frånval. Några särskilda regler om tillval eller frånval finns inte . Tillval och frånval anses normalt vara en del av hyresavtalet för lägenheten. Den ersättning som hyresvärden och hyresgästen kommer överens om för ett tillval ingår därför i prövningen av hyran för hela lägenheten. Vi ser ett behov av att förbättra hyresgästers möjligheter att göra tillval och frånval. Vi har tidigare pekat på att regelverket bör göras om så att större valfrihet och tydligare incitament förs in i hyressättningen. Ett mer flexibelt system främjar människors önskan i större utsträckning. Det leder även till större flexibilitet i hyresregleringen i allmänhet. Vi delar regeringens bedömning att en ökad valfrihet för hyresgästerna förutsätter att reglerna är utformade så att hyresvärdar har ett intresse av att prioritera arbetet med att erbjuda tillval och frånval. För att nå dit menar regeringen att parterna bör få en större avtalsfrihet i fråga om ersättningen vid tillval och frånval. Regeringens ambition att skapa ett flexibelt system talar dock emot de föreslagna ändringarna i 5 § hyresförhandlingslagen (1978:304). Ändringsförslaget innebär att hyresvärdens förhandlingsskyldighet, som gäller t.ex. när hyresvärden vill höja hyran för en lägenhet, även ska gälla när ett hyrestillägg görs på grund av ett tillval. Undantag kan göras om höjningen avser ett tillval som ligger inom ramen för en överenskommelse om rekommenderat pris mellan förhandlingsordningens parter. Möjligheten att genomföra till- och frånval grundar sig på hyresgästens och hyresvärdens överenskommelse, varför en skyldighet att förhandla överenskomna tillval och frånval anses överflödig och skapar onödig byråkratisk börda för såväl hyresgäster som hyresvärdar. Ett sådant förslag ligger inte i linje med vår ambition att skapa ett mer flexibelt system.
mot · H6023088 · 2019-04-26 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:110 om och Skolinspektionens arbete mot otillåten spridning av nationella prov ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitalisera de nationella proven och tillkännager detta för regeringen. I skrivelse 2018/19 menar regeringen att de brister som pekat på i granskningsrapporten spridning av nationella prov – vad gör och Skolinspektionen? (RiR 2018:34) är åtgärdade och att skrivelsen ska läggas till handlingarna. Att beivra olika typer av fusk är viktigt. Fusk bidrar till att en enskild eller flera individer får högre betyg än de ska ha. I förlängningen påverkar det individer som väljer att inte fuska och deras möjligheter att välja utbildning. De nationella proven har kantats av återkommande fusk och att prov har läckt ut. Proven har bl.a. spridits i sociala medier. Legitimiteten för de nationella proven har genom detta ifrågasatts. har länge drivit frågan om digitalisering av de nationella proven och har också motionerat om detta, senast i motion 2018/19:2835 Mer kunskap i skolan för ett växande . Vi har också motionerat om detta tillsammans med , och i motion 2018/19:2819 Reformagenda för . Digitaliseringen av de nationella proven går alldeles för långsamt. Enligt regeringens plan ska de vara införda 2022. Det är för sent och för långsamt. Att digitalisera de nationella proven är angeläget och borde vara en prioriterad uppgift för regeringen att få på plats. De nationella proven bör möjligt digitaliseras och rättas centralt och externt för att lätta på lärarnas arbetsbörda och för att säkerställa en likvärdig bedömning. Noria Manouchi (M)
mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — Eventuella framtida höjningar av livsmedelsmomsen bör föregås av en utredning med betoning på den fördelningspolitiska effekten (exempelvis avseende ensamstående småbarnsföräldrar, garantipensionärer, arbetslösa och studenter) och föreslå att dessa grupper i sådana fall kompenseras för dyrare levnadsomkostnader på lämpligt sätt, genom skattelättnader eller transfereringar. Återställd moms på restaurang- och cateringtjänster till ordinarie . Återställd moms på burkar och plastflaskor till ordinarie . Återställd moms på naturguider till . Utreda en växling från moms till skattesänkning på arbetsinkomster. motsatte sig höjningen av den särskilda inkomstskatten (SINK) från till för individer som är bosatta utomlands. Skatten slår särskilt hårt mot många pensionärer som uppburit sin pension från arbete i offentlig sektor, eller tjänstepension från privat sektor, och på ålderns höst väljer att spendera tid utomlands. Regeringens skattehöjning har medfört att många individer valt att i stället gå över till en beskattning enligt inkomstskattelagen trots att de varken bor i eller utnyttjar de svenska välfärdsfunktionerna. motsätter sig en straffbeskattning för bl.a. pensionärer som flyttar utomlands och budgeterar därmed för att bevara dagens skattesats. budgeterar för substantiella skattelättnader på inkomst av tjänst liksom på inkomst av tidigare tjänst, dvs. I grunden avskaffas därmed själva begreppet inkomst av pension, och vi menar att skattesatsen ska vara densamma vare sig arbetet utförs eller genom att utforma ett jobbskatteavdrag för både inkomst av tjänst och pension. har ett förhållandevis högt skattetryck i ett internationellt perspektiv. Kännetecknande är också att dessa skatter tas ut redan från tämligen låga inkomstnivåer. satsar på att dels öka jobbskatteavdraget, dels inkludera samtliga beskattningsbara pensionsinkomster i det. Det innebär att det förhöjda grundavdraget för äldre slopas, eftersom det är mindre omfattande än jobbskatteavdraget. Fördelningsmässigt faller en sådan reform ut enligt följande, baserat på såväl inkomst- som åldersgrupper. Fördelningseffekter per inkomstdecil, förändring i ekonomisk standard, 2019 Källa: 2018:1087. Skattesänkningarna riktas mot låg- och medelinkomsttagare. Detta bedöms öka drivkraften att arbeta som mest eftersom det blir mer lönande att ta exempelvis ett lägre betalt arbete eller ett deltidsarbete, vilket vi vet empiriskt ofta leder till ett riktigt heltidsarbete. Fördelningseffekter per åldersgrupp, förändring i ekonomisk standard, 2019 Källa: 2018:1087. Det förändrade jobbskatteavdraget bidrar till de största inkomstförändringarna för individer . Därutöver sker en inkomstökning som är relativt större ju högre upp i ålder individen kommer. i (SD)
mot · H6023098 · 2019-05-08 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:113 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ny portomodell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering av portomodellen bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas en väl fungerande postgång i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utredning som ser över hur postgången ska säkerställas , och detta tillkännager för regeringen. Postgången måste fungera i hela landet. delar regeringens uppfattning att det behövs en ny modell för hur portot ska regleras avseende försändelser upp till . bör därför ställa sig bakom detta förslag, men vi anser att det bör göras en utvärdering för att se om denna modell fungerar i enlighet med de önskemål som har gett uttryck för avseende portots prisutveckling. Vidare anser att det är av yttersta vikt att det levereras post i hela landet samt att posten även fungerar om exempelvis elnätet av någon anledning inte fungerar. Att allt fler använder sig av e-post för att förmedla de uppgifter som man tidigare förmedlade via brev är uppenbart och denna utveckling kommer med all sannolikhet att fortsätta, vilket i sig gör att det blir svårt att skapa en bra och väl fungerande postservice i hela landet. Detta hindrar dock inte att det är det som har beslutat att vi ska ha. Vi måste därför förbereda oss inför nya utmaningar där andelen brev fortsätter att sjunka som andelen e-post ökar. I en del länder har detta fått som konsekvens att man jobbar med olika typer av porton där exempelvis ”garanterade” försändelser har ett pris, brev som inte brådskar har ett pris och brev som måste vara framme har ett pris. I andra länder har man försökt att möta utvecklingen genom att exempelvis dela ut post enbart . tror därför inte att det räcker med enbart en ny prismodell för att se hur vi kan garantera en väl fungerande posthantering i hela landet. Det borde därför tillsättas en utredning som tar ett helhetsgrepp på posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader.
mot · H6023103 · 2019-05-16 00:00:00 — med anledning av framst. 2018/19:RB4 Statistik över hushållens tillgångar och skulder avslår förslaget att ställer sig bakom det som anför om behovet av ny statistik över hushållens tillgångar och skulder. anför i framställning 2018/19:RB4 att ska medge lagstöd för insamling och upprätthållande av statistik på individ-/hushållsnivå avseende tillgångar och skulder. Emedan argumenten som anförs härav inte är oväsentliga så måste de vägas mot ett antal, enligt vår mening tyngre, motargument. Den integritetskränkning ett sådant förfarande medför ska inte underskattas. Det är också det grundläggande skälet till att det i svensk rätt är en ambition att särskilt integritetskänslig information ska vara reglerad i lag, och att därför inte har tillräckligt lagstöd för att samla in personuppgifter i den omfattning som efterfrågas. Den säkerhetsmässiga aspekten ska heller inte underskattas. Om föregående mandatperiod ska vara någon vägledning så lämnar it-säkerheten på våra respektive myndigheter en del i övrigt att önska. Ett register med samtlig information om samtliga medborgares personuppgifter respektive förmögenheter som hamnar i orätta händer skulle medföra enorma kostnader och problem. Slutligen finns också ett ytterst konkret skäl till att lagstödet för ett förmögenhetsregister på individnivå saknats , och det är att förmögenhetsskatten då avskaffades. Ett förmögenhetsregister skulle kunna ses som ett preludium till en återinförd förmögenhetsskatt, vilket är starkt kritiska till. Även om detta troligen inte är ambition, så blir effekten likväl att man underlättar för en återinförd förmögenhetsskatt, och eftersom finansministern vid flertalet tillfällen uttalat sig positivt till höjda kapitalskatter så vore det en farlig väg att gå. Med anledning av det ovan anförda bör avslå framställning.
mot · H6023104 · 2019-05-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:118 Reglering av mikrosimuleringsmodellen Fasit ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ålägga SCB att ta fram en reglering som säkrar parternas tillgång till Fasit samt om att övergångsregler bör tas fram som säkrar densamma till dess en permanent reglering finns på plats, och detta tillkännager för regeringen. Att säkerställa att personuppgiftshanteringen vid användning av mikrosimuleringsmodellen Fasit stämmer överens med den allmänna dataskyddsförordningen är viktigt. välkomnar därför propositionen. Det är dock viktigt att avvägningar görs mellan enskilda personers integritet å ena sidan och möjligheterna att använda Fasit till beräkningar som i slutändan bidrar till samhällsnytta å andra sidan. För att denna avvägning ska hamna rätt behöver exempelvis arbetsmarknadens parters tillgång till Fasit och deras möjligheter att använda verktyget i samma utsträckning som säkras. Parterna använder Fasit bl.a. till att göra samhällsekonomiska och offentligfinansiella analyser rörande skatter, bidrag och transfereringssystem. Dessa beräkningar ligger till grund för viktiga förhandlingar och beslut som påverkar svensk arbetsmarknad. Lagförslagen i propositionen behandlar inte parternas framtida tillgång till Fasit. Regeringen har gett SCB i uppdrag att utreda frågan, men uppstår osäkerhet kring vad som gäller för parternas tillgång. Därmed bör tydliga övergångsregler tas fram som säkerställer att parterna kan fortsätta att använda verktyget under Dessutom bör skrivningarna skärpas så att SCB åläggs att ta fram en permanent reglering som säkerställer parternas tillgång till verktyget framöver.
mot · H6023111 · 2019-05-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:121 om Klimatklivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Klimatklivet bör avvecklas i sin nuvarande form till förmån för mer kostnadseffektiva klimatpolitiska åtgärder och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att de av staten finansierade klimatåtgärderna är kostnadseffektiva och komplementära i förhållande till andra aktörers ansvarsområden. har redan i samband med hanteringen av beslut om statens budget ifrågasatt Klimatklivet. bekräftar till stor del den kritik som och andra aktörer, exempelvis , har framfört. Det finns ett stort behov av en offensiv och kostnadseffektiv klimatpolitik. Inte minst behöver vi i fokusera på biobränsle, klimatneutralt flyg och elektrifiering av transportsektorn. Mot bakgrund av detta drar vi slutsatsen att Klimatklivet bör avvecklas i sin nuvarande form till förmån för mer kostnadseffektiva klimatpolitiska åtgärder.
mot · H6023113 · 2019-05-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:121 om Klimatklivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned Klimatklivet och tillkännager detta för regeringen. Behovet av att bekämpa riskerna för global uppvärmning är en av vår tids utmaningar. är dock ett litet land med liten påverkan på världens växthusgasutsläpp. Om ska kunna påverka andra länder krävs att våra åtgärder är föredömliga avseende teknikutveckling och effektivitet. Utan kostnadseffektiva åtgärder och bidrag till teknisk utveckling föreligger ytterst små möjligheter att ska kunna bidra till att fler länder minskar sina utsläpp i när utsläppen i stället kraftigt ökar. Om en åtgärd inte är kostnadseffektiv innebär det ju att en större utsläppsreduktion hade kunnat åstadkommas på annat sätt. konstaterar att forskning på ny miljöteknik, särskilt inom kärnkraftsområdet, kombinerat med internationella investeringar är åtgärder som har den högsta effektiviteten sett till minskade utsläpp av växthusgaser per spenderad krona. konstaterar i sin skrivelse att Klimatklivet inte når upp till vad som kan sägas vara en effektiv klimatpolitik. konstaterar också att de beräkningar över uppnådda utsläppsminskningar till följd av Klimatklivet är falskt beräknad då utsläppsminskningar dubbelberäknas. Sammanfattningsvis kan man konstatera att samma problem vad gäller bristande effektivitet råder med Klimatklivet som med tidigare program. På grund av detta är det rimligt att Klimatklivet läggs ned och ersätts av mer effektiv klimatpolitik.
mot · H6023117 · 2019-06-11 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:122 Det kyrkliga kulturarvet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att , i enlighet med relationsförändringen mellan svenska staten och , ges möjlighet att på ett fritt och självständigt sätt utforma och genomföra de uppdrag som motionen pekar ut, och detta tillkännager för regeringen. I skrivelsen anför regeringen att kyrkorummen bör öppnas för att fler användningar eller utvecklad användning av kyrkorummen inom ram gynnar fortsatt bevarande av och tillgänglighet till det kyrkliga kulturarvet. Detta bör understödjas av det offentliga kulturarvsarbetet i den mån det är förenligt med kulturmiljölagstiftningen. vill lyfta fram att svenska staten och genomgick en relationsförändring . Givet denna förändring bör utgångspunkten vara att det statliga inflytandet över verksamheten i bör hållas begränsat och på armlängds avstånd. Att verksamheten utvecklas och förändras , samt hur och av vilka kyrkorummen används, är naturligt. I sak ställer sig positiva till förändringar inom verksamheten, men besluten kring och regleringen av detta måste komma från själv med dess församlingar, pastorat och stift. Det är inte en statlig uppgift att fatta beslut kring detta. Även när det kommer an på området tillgänglighet har regeringen synpunkter på hur detta ska tillgodoses. Det är viktigt att det statligt finansierade kyrkliga kulturarvet via kyrkoantikvariska ersättningen är tillgängligt och att övertaliga kyrkor av den anledningen inte är önskvärt. Hur kyrkan ska tillse detta är däremot inte en sak för regeringen att peka ut. I sammanhanget är det viktigt att påpeka att sedan relationsförändringen trädde i kraft har inte tillgängligheten försämrats nämnvärt, trots vikande medlemsantal i . Också inom hållbarhetsområdet pekar regeringen ut riktningen för hur man vill att verksamheten ska bedrivas. Intentionen må vara god, men också på denna punkt måste besluten och beslutsrätten ligga hos och de enskilda församlingarna. Regeringen lägger sig inte heller i något annat samfunds hållbarhetsarbete som dessutom får bidrag från staten, varför det är än mer anmärkningsvärt att den gör det just gällande som finansieras av sina medlemmar genom kyrkoavgiften. Mot bakgrund av relationsförändringen så bör också fatta beslut om detta, inte staten.
mot · H6023118 · 2019-06-11 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:122 Det kyrkliga kulturarvet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kyrkan fritt och självständigt ska få utforma och genomföra sina uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Regeringens skrivelse redovisar hur den kyrkoantikvariska ersättningen har använts –2017. Skrivelsen behandlar också tillgängligheten till de kyrkliga kulturminnena, kunskaps- och kompetensfrågor, samverkan mellan och myndigheterna inom kulturmiljöområdet samt det kyrkliga kulturarvets roll i samhället. Regeringen bedömer att den kyrkoantikvariska ersättningen har fördelats och använts i enlighet med de principer som slogs fast i samband med relationsändringen mellan staten och . Enligt överenskommelsen mellan staten och (Ku2000/470/Ka) ska kyrkan svara för att de kyrkliga kulturminnena är tillgängliga för var och en i minst samma utsträckning som när överenskommelsen tecknades. Det kyrkliga kulturarvet är en tillgång som regeringen anser bör tas till vara i arbetet för ett hållbart samhälle. Därför ska den centrala samrådsgruppen och de regionala samrådsgrupperna verka för att fler samarbeten mellan och andra samhällsaktörer kommer till stånd, i syfte att göra det kyrkliga kulturarvet till en angelägenhet för fler och bidra till ett hållbart samhälle i hela landet. En god kulturpolitik måste sträva efter att ta till vara det värdefulla kulturella arv som tidigare generationer har lämnat efter sig. I kristdemokratiskt tänkande kallas detta ansvar för förvaltarskap. Detta förvaltarskap omfattar det materiella kulturarv som vi ser i form av t.ex. kulturhistorisk bebyggelse, fornlämningar och föremål men även immateriella värden som omfattar bl.a. de kristna seder och bruk som vuxit fram genom historien. Det offentliga ska förhålla sig till de olika religiösa samfunden i enlighet med subsidiaritetsprincipen, dvs. vara stödjande och kompletterande i stället för styrande och ersättande. Det innebär att religiösa samfund, utifrån vårt lands grundläggande fri- och rättigheter, ska ges goda möjligheter att verka och utvecklas i frihet utan statlig styrning. När nu regeringen vill göra det kyrkliga kulturarvet till en angelägenhet som ska bidra till ett hållbart samhälle i hela landet menar vi att det inte går ihop med kyrkans fristående roll från staten. Det är därför viktigt att man inte villkorar statliga bidrag med att kyrkan ska öppnas upp för vissa evenemang. Sådana påtryckningar är inte förenliga med kyrkans fristående roll från staten. Vidare anser att skrivelsen inte i tillräcklig utsträckning betonar vikten av de immateriella värden som kyrkan består av. Det kyrkliga kulturarvet handlar inte bara om byggnader, utan framför allt om de andliga värden och medmänskliga uttryck som kyrkans ursprung vilar på. Acko Ankarberg (KD)
mot · H6023121 · 2019-06-11 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:135 om regionala exportcentrum ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur framtida regional exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell samordning av medel avsedda för exportfrämjande med andra statliga insatser och tillkännager detta för regeringen. har granskat regeringens och inrättande av regionala exportcentrum. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten exportcentrum – en del i exportstrategi (RiR 2019:3). Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . I påpekas även att ”och regeringens redovisning av de regionala exportcentrumens verksamhet är på en basal nivå, och inte motsvarar de förväntningar som näringsutskottet uttryckt om regeringens resultatredovisning inom politikområdet”. Detta besvaras av regeringen med att ”bedriver ett utvecklingsarbete för att förbättra metoderna för utvärdering av offentliga insatser”. Det är angeläget, inte minst ur ett skattebetalarperspektiv, att har effektiva metoder för utvärdering. ser positiva utsikter gällande svensk konkurrenskraft och avser att fortsatt stärka den svenska industrins exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter och tjänster, högt upp i värdekedjan. Initiativet med de regionala exportcentrumen är i grund och botten något positivt för att stärka exportmöjligheterna. Men vi menar även att det krävs noggrann uppföljning samt att det behöver drivas på för att exportcentrumen drivs i en mer entreprenöriell anda. Det finns regionala och nationella organisationer såväl som företag som har goda kunskaper om export och handel. Ett sätt att ta vara på denna kompetens är att regeringen utreder hur framtida regionala exportrådgivare även ska kunna upphandlas av fristående aktörer. Det är även angeläget att insatserna inom ramen för exportfrämjande samordnas med andra statliga insatser så att insatser inom exportfrämjande och t.ex. insatser för näringslivet eller arbetstagarna inte drar åt olika håll. Därför bör det även övervägas ett införande av en nationell samordning av dessa medel.