mot · H7022833 · 2019-10-03 00:00:00 — Från bidrag till jobb – integrationspolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska språket är nyckeln in i samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om individuell prestationsplan och ökade kunskapskrav vid sfi-utbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundläggande kunskaper i svenska språket ska vara ett krav för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till betald tolk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk språkförskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska språkets roll bör stärkas i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer svenska för de elever i som behöver och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetslinjen ska gälla lika för alla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla utbildningsplikten inom ramen för etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner bör få ta ansvar för nyanländas etablering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att full tillgång till svenska bidrag och förmåner enbart bör fås genom eget arbete eller permanent och laglig bosättning i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undantaget för flyktingar och alternativt skyddsbehövande i kvalificeringsregeln för garantipension och sjuk- och aktivitetsersättning ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalificering genom arbete för full föräldrapenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt inkomstskatt med tonvikt på låga inkomster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av inträdesjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av bidragstak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på motprestation i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksnormen är det enda som får prövas i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att oanmälda hembesök hos personer med försörjningsstöd ska tillåtas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att erhålla svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett krav på egen försörjning för svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga kravet på hemvist för svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet att förvärva medborgarskap vid arbete och egen försörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka samhällsorienteringen för nyanlända och införa en avslutande examination i samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av nationella kursplaner med fokus på värderingar för samhällsorienteringen som tydligt anger utbildningens innehåll och mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kortare samhällsorientering vid mottagandet av en asylsökande eller nyanländ elev vid grund- och gymnasieskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äldre bör omfattas av samhällsorienteringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka parallella samhällen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av slöjförbud i förskolan och i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild brottsrubricering för hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skyddet för dem som utsätts för oskuldskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett särskilt brott som förbjuder tvång och otillbörliga påtryckningar som syftar till att upprätthålla heder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet samt hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta ett helhetsgrepp om bostadspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om värdigt boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta bygga ut antalet karriärlärartjänster i utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild satsning på lärarassistenter för att vända skolresultaten i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka rätten till förskola för barn vars föräldrar får långvarigt försörjningsstöd eller är arbetslösa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, där fokus ligger på yrkesämnen och svenska för nyanlända, och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett öppet land och en självklar del av världen. Hit har människor kommit i generationer för att arbeta och bidra till vårt samhälle. har också tagit ett stort ansvar för människor på flykt. Det ska vi vara stolta över. Men att bejaka öppenhet mot omvärlden är inte detsamma som oreglerad invandring. Att ha en rättssäker och reglerad invandring innebär att ett nej ska vara ett nej. Lika viktigt är att ett ja ska vara ett ja – det ska bära löfte om en riktig möjlighet att bygga sin framtid i vårt land. misslyckas i båda delar. Det är allvarligt. Medan en framgångsrik integration stärker så är misslyckad integration kostsam. Både mänskligt och ekonomiskt. Följden av detta misslyckande är ett växande utanförskap. Personer som vistas i utan tillstånd fortsätter sina liv i skuggsamhällen, medan de som har rätt att stanna löper stor risk att fastna i bidragsberoende. betalar ett högt pris för en misslyckad integrationspolitik och det enda sättet att pressa ner priset är att få integrationen att fungera bättre. Att lösa integrationsproblemen kommer att kräva kraftfulla åtgärder och det kommer att ta tid. Integrationen sker inte i ett vakuum utan är nära sammankopplat med migrationen. har haft en hög nivå på asylinvandringen, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också blir en del av samhället. Antalet människor som kommer till påverkar våra möjligheter att lyckas med integrationen. Det här är inga enkla frågor. Men om vi inte på allvar tar tag i invandringsfrågan kommer vi aldrig kunna ge de som kommit hit en verklig chans att komma in i samhället och nå sin fulla potential. För att lösa integrationsproblemen måste asylmottagande vara betydligt lägre än . är det enda partiet som har en sammanhållen integrationspolitik och vi är beredda att vända på varje sten för att hitta nya lösningar. Det finns i en bärande idé att integration handlar om en ”process från två håll”, där invandrare och svenskfödda ska integreras i ett nytt multikulturellt samhälle. Den ansatsen vill vi förändra. Politiken ska helt och fullt fokusera på att de som kommer till ska tillåtas och förväntas bli en del av det svenska samhället. kommer att göra allt för ett samhälle där var och en får möjlighet att växa av egen kraft. Och där fler människor får möjlighet att bidra. Med egen ansträngning ska den som kommer till kunna gå från nyanländ till nyanställd och slutligen bli ny medborgare. Det handlar om arbete, utbildning och att behärska svenska språket. Men det handlar lika mycket om jämställdhet, individuella fri- och rättigheter och delaktighet i det svenska samhället. Det här är vad vi bör förvänta oss av alla människor som bor i , och det svenska medborgarskapet måste bygga på denna grund. Det gäller lika för alla. Språket är nyckeln till Integrationen måste börja fungera. Vårt samhälle är delat och om inte utvecklingen vänder riskerar denna delning att bli permanent. Svenska språket är nyckeln till det svenska samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. Fler måste lära sig det svenska språket snabbare än vad som sker . vill införa tydliga krav på att invandrare ska lära sig grundläggande svenska, så att fler kan komma in på arbetsmarknaden snabbare än . Kunskaper i svenska ökar möjligheterna att förstå det svenska samhället och vilka rättigheter och skyldigheter som gäller i vårt land. har barn som är födda i ett annat land, eller som har utrikes födda föräldrar, inte samma förutsättningar att klara skolan som de barn som fötts i . Kunskaperna i svenska är ofta alltför dåliga och bland de nyanlända barnen varierar förkunskaperna stort beroende på hur den tidigare skolgången sett ut. Tillräckliga språkkunskaper är grunden för en skola där alla barn, oavsett bakgrund, ges chansen att bygga en framtid på egna meriter. Högre krav på deltagare i sfi Fler måste klara sfi för att kunna ta sig vidare till jobb eller utbildning. i läser nyanlända svenska för invandrare (sfi) som en del av etableringsplanen. är det vanligt att studierna avbryts eller att man läser utan att göra tillräckliga framsteg. vill därför ställa högre krav på deltagare i sfi så att fler lär sig svenska snabbare. Varje person som påbörjar sfi ska få en individuell prestationsplan som uppskattar tiden det kommer att ta att slutföra varje kurs och studieväg. Prestationsplanen ska utformas med hänsyn till den studerandes förkunskaper, såsom tidigare utbildning. Vid avbrutna studier eller studier som inte fullföljs med godkända studieresultat inom den angivna tidsramen aktualiseras ett åtgärdssystem som innebär att individer kan få en varning och ytterst delvis eller helt indragen etableringsersättning. Språkkrav för permanent uppehållstillstånd och medborgarskap Grundläggande kunskaper i svenska har stor betydelse för integrationen. Vill man få permanent uppehållstillstånd och slutligen bli svensk medborgare är det därför rimligt att man också lär sig grundläggande svenska. vill att grundläggande kunskaper i svenska språket ska vara ett krav för att få såväl permanent uppehållstillstånd som medborgarskap. Begränsa rätten till betald tolk Tolktjänster och tolkningens infrastruktur kostar det offentliga . Rätten till tolk vid kontakter med myndigheter är obegränsad för individer som inte behärskar svenska. Det spelar ingen roll hur länge en person har varit i . Det skickar helt fel signaler om det egna ansvaret att lära sig svenska och värdet av det svenska språket. föreslår därför att rätten till betald tolk upphör för personer som har permanent uppehållstillstånd. Undantag ska göras för brottmål eller utlänningsmål i de fall då det står klart att ett tolkbehov föreligger. Genom att stärka drivkrafterna att lära sig svenska och därmed klara sig utan tolk vinner både den enskilda personen som samhället. Det är inte bara utrikes födda föräldrar som behöver stärka sina svenskkunskaper. Minst lika viktigt är att familjernas barn får de kunskaper i svenska som behövs för att de ska ha samma möjligheter som andra barn att klara skolan. Det finns stora brister i hur förskolor lever upp till skollagens krav att ge alla barn möjlighet att utveckla både sitt modersmål och svenska språket. Studier visar att många barn som inte har svenska som modersmål lämnar förskolan för att börja i förskoleklass utan att kunna den svenska som krävs för att lära sig att läsa och skriva. Därför föreslår att alla nyanlända barn och barn till nyanlända föräldrar ska omfattas av en obligatorisk språkförskola . Särskild hänsyn ska tas till denna målgrupp på förskolan och extra stöd och undervisning ska ges för att främja språkutvecklingen i svenska. Svenska språkets roll ska stärkas i förskolan Dessutom föreslår att svenska språkets roll stärks i läroplanen till förskolan, kompetensutveckling för förskollärare och att ska ges i uppdrag att ta fram särskilda kompetensutvecklingskurser för förskollärare i språkutvecklande arbetssätt riktat mot nyanlända barn. saknas det ofta en uttalad plan för hur man på ska stödja barns lärande i svenska när barnet har ett annat modersmål. Mer svenska för de elever som behöver Alldeles för många elever lämnar utan behörighet till gymnasiet. Ett avgörande problem är att alldeles för många elever inte lär sig tillräckligt bra svenska. Därför vill se mer svenska i lågstadiet. Det kommer att hjälpa alla barn, men allra mest de barn som inte talar svenska hemma. Men det räcker inte – av eleverna som läser ”svenska som andraspråk” klarar inte godkänt betyg i årskurs 6, och lämnar nian utan godkänt betyg i svenska. Därför föreslår att ”elevens val” avskaffas i sin nuvarande form och att återstoden av de fördelas över de ämnen där eleverna har störst behov. Särskilt viktigt är det med mer svenska för de nyanlända elever som inte når godkänt i svenskstudierna. Målet måste vara att alla elever lämnar med behörighet till gymnasiet. Arbetslinjen ska gälla lika för alla Den stora klyftan i dagens finns mellan de som har ett jobb och de som inte har det. Arbetslösheten bland invandrare är genomgående mycket högre än för inrikes födda. En majoritet av dem som får försörjningsstöd är födda utomlands. Detta gäller inte minst utrikes födda kvinnor då de har en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden och fastnar i bidragsberoende i hög grad. Det är uppenbart att regeringen inte lyckades använda den långvariga högkonjunkturen till att minska de integrationsproblem som har. I stället har skillnaderna mellan invandrare och svenskfödda blivit än mer tydliga. som arbetslösheten bland svenskfödda är mycket låg så har arbetslösheten bland invandrare ökat. Och som svenskfödda med försörjningsstöd minskar, ökar antalet invandrare med försörjningsstöd. Därför krävs omfattande reformer för att fler ska komma i arbete och egen försörjning. Det måste även vara enkelt för nyanlända, som ofta har en bakgrund som egenföretagare, att snabbt kunna starta och driva företag i . måste bli ett samhälle där alla – oavsett kön, klass eller klan – ska kunna växa av egen kraft. Vad man gör och vart man är på väg ska betyda mer än varifrån man kommer. Det börjar med ett arbete och möjligheten att försörja sig själv. Kommuner som vill får ta ansvar för etableringen Fler måste också ta steget in på arbetsmarknaden under sina första år i . Erfarenheten visar att många annars fastnar i långvarigt utanförskap och bidragsberoende. Efter att man kommit till och fått uppehållstillstånd som skyddsbehövande eller anhörig, får man under sina första i delta i Arbetsförmedlingens etableringsprogram. Där bör vägen till integration och egen försörjning starta. Etableringsprogrammet har dock ännu inte levererat tillfredsställande resultat. Det gäller tydligare krav på att lära sig svenska och på att utbilda sig för att möta kraven på svensk arbetsmarknad. Närmare hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget har en förgymnasial utbildning. Vägen till ett jobb kommer därför ofta behöva gå via den kommunala vuxenutbildningen. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen drev på för en utbildningsplikt för vuxna nyanlända med kort utbildning. En form av utbildningsplikt har införts. Resultatet är blygsamt. Dessutom är innehållet av utbildningsplikten oklart och behöver förtydligas. Eftersom har stora brister och resultaten för nyanländas etablering i inte är tillfredsställande anser vi att de kommuner som vill bör kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända. Kvalificering in i bidragssystemen När våra ersättnings- och bidragssystem byggdes upp togs inga hänsyn till att stora migrationsströmmar kunde vara bromsklossar för integration, eller till och med påverka systemens legitimitet. Bidragen fick därför till stor del en bosättningsbaserad, i stället för en arbetsbaserad, utformning. innebär det att nyanlända och invandrare som aldrig haft ett jobb ges tillgång till stora delar av socialförsäkringssystemen, utan att ha arbetat och betalat skatt. anser att detta behöver förändras. Vi menar att nyanlända i större grad successivt ska arbeta sig in i rätten till olika bidrag och sociala ersättningar. Det skulle stärka drivkrafterna för arbete och integration och minska den ekonomiska belastningen på systemen. Full tillgång till svenska bidrag och förmåner bör man enbart få genom eget arbete eller genom permanent och laglig bosättning i landet. Den exakta utformningen är något som bör utredas noggrant så att vi får ett långsiktigt och hållbart bidragssystem. Undantaget för flyktingar och alternativt skyddsbehövande i kvalificeringsregeln för garantipension och sjuk- och aktivitetsersättning bör också tas bort. Samma kvalificeringsregler ska gälla lika för alla i . Kvalificering genom arbete till full föräldrapenning För nyanlända kvinnor tar etableringen än för nyanlända män. En förklaring är att kvinnorna tar ett större ansvar för barn och familj. Det är också uppenbart att det nuvarande regelverket i föräldraförsäkringen försenar inträdet på arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor. i utgörs av de nyanlända kvinnornas totala inkomst av ersättningar såsom föräldrapenning, sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Motsvarande andel bland männen är . För att stärka arbetslinjen för dem som aldrig fått sitt första jobb, och inte minst utrikes födda kvinnor, bör kvalificering genom arbete krävas för full föräldrapenning. För de som saknar sjukpenninggrundande inkomst bör föräldrapenningen begränsas . Nyanlända som inte arbetar och som inte har permanent uppehållstillstånd ska bara ha rätt till föräldrapenning . bör rätten till förskola utökas för denna grupp. Med en mer generös förskola och kortare föräldrapenning bör kraven på att göra sig anställningsbar öka genom exempelvis krav på bredare arbetssökande eller att delta i utbildning. Sänkt inkomstskatt med tonvikt på låga inkomster För att det ska löna sig bättre att arbeta vill vi införa ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster och som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget från utanförskap till jobb. Inträdesjobb – att lära sig jobbet på jobbet Ett stort hinder för många som befinner sig i utanförskap är att deras kunskaper inte räcker till på den svenska arbetsmarknaden. Att få det där första jobbet efter att man gått klart en utbildning eller kommit till är ovärderligt. För att stärka integrationen och för att fler ska kunna lämna utanförskap för jobb vill vi införa en ny förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. Inträdesjobben sänker kostnaden för att anställa och gör att fler vågar satsa på en tidigare oprövad person. Lönen uppgår till av rådande ingångslön i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . av arbetstiden anses därmed gå till att lära sig arbetet eller utbildning. För att ytterligare sänka anställningskostnaden slopas arbetsgivaravgiften för den som har ett inträdesjobb. Inför bidragstak så att det alltid lönar sig att arbeta är det inte tillräckligt lönsamt att gå från bidrag till arbete. En publicerad rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () stärker bilden av att de ekonomiska drivkrafterna att gå från bidrag till arbete är alltför svaga – och ibland till och med negativa – bland personer som får sin huvudsakliga inkomst från etableringsersättningen eller från försörjningsstödet. Detta gäller i synnerhet för familjer med barn. I ska en självklar princip gälla: ingen som kan jobba ska tjäna mer på bidrag än på arbete. För att säkerställa att det alltid ska löna sig att arbeta vill vi införa ett bidragstak som omfattar personer som har etableringsersättning eller försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl. Inom försörjningsstödet ska det alltså inte omfatta den som är sjuk eller av andra sociala skäl inte kan arbeta. Den exakta utformningen behöver utredas men den grundläggande principen ska vara att ingen som kan jobba ska tjäna mer på bidrag än på arbete. Inför en strikt arbetslinje i försörjningsstödet Försörjningsstödet, eller socialbidrag som det också kallas, är tänkt som det yttersta skyddet när andra möjligheter är uttömda. För många arbetslösa har det dock blivit en långvarig försörjning, inte minst för utrikes födda kvinnor som ofta är överrepresenterade i försörjningsstödet. Att bryta beroendet av försörjningsstöd är därför inte bara centralt för att bekämpa utanförskapet, utan också en jämställdhetsfråga. Socialtjänstlagen bör därför skärpas så att alla kommuner ställer krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Dagens aktivitetskrav bör också få större inslag av jobbsökande. Det ska till exempel ställas krav i alla kommuner på att den som har försörjningsstöd, men som kan arbeta, ska söka arbete i hela landet. Aktivitetskraven i socialtjänstlagen bör även utökas. Den som uppbär föräldrapenning och söker kompletterande försörjningsstöd, ofta nyanlända kvinnor, ska åläggas ett krav på att delta i exempelvis språkinsatser. Den som inte fullföljer sin motprestation bör inte kunna räkna med fullt bidrag. Kommunerna kan besluta om generella undantag i inkomstprövningen eller behovsbedömningen som gör att försörjningsstödet blir mer generöst. För att öka drivkrafterna till arbete bör det i stället fastställas att riksnormen ska vara det enda som får prövas. Det innebär inte att ett hushåll alltid får lika mycket som ett annat eftersom försörjningsstödet fortsatt utgår från en individuell bedömning. Försörjningsstödet ges fortfarande på familjenivå, och utbetalning sker inte sällan till mannen i familjen. Möjligheterna att individualisera inkomstgränserna för arbetsinkomster i försörjningsstödet bör därför ses över så att försörjningsstödet betalas ut jämlikt. Att pröva personer individuellt för ytterligare bidrag, med krav på motprestation, skulle vara ett sätt att markera kvinnors individuella rättigheter och stärka inflytandet över familjens ekonomi. Hembesök är ett viktigt verktyg för att kunna ge rätt stöd till dem som är i behov av försörjningsstöd samt även för att identifiera fusk och felaktiga utbetalningar. Socialtjänstlagen bör ändras i syfte att alla kommuner ska kunna göra regelbundna och, vid behov, oanmälda hembesök hos den som har försörjningsstöd. Den som inte accepterar sådana hembesök bör inte ha rätt till försörjningsstöd. Hembesök är också ett viktigt verktyg för att upptäcka och komma till rätta med missförhållanden i hemmet. För att i ett tidigt skede kunna fånga upp barn som riskerar att fara illa är hembesök en effektiv insats. finns en lång tradition av att barnavårdscentraler gör hembesök hos nyblivna föräldrar, men de görs ofta bara en gång när barnet är väldigt litet. Möjligheterna att upptäcka missförhållanden är mycket små eftersom uppföljning sällan görs.