mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — Några konkreta problem som identifieras i rapporten är att chefer på lägre nivå och de som utsetts till förste sekreterare själva har så hög arbetsbelastning att de brister i sin roll som arbetsledare. visar rapporten att god arbetsledning har stor betydelse för en god arbetsmiljö. Andra problem som identifierades var bristande säkerhetsrutiner och tillbudsrapportering, då socialsekreterare kan utsättas för våld och hot. Det finns en osäkerhet i hur arbetsrelaterade hot ska hanteras och där behöver ett samarbete med upprättas. Enligt en rapport från är stödet från den politiska ledningen i kommunerna till överlag dåligt och området upplevs mest som en belastning. Att förbättra arbetsmiljön är inget som prioriteras högt. Svensk kriminalvård är dyrast i EU. Enligt Europeiska rådets årliga straffrättsliga statistik kostar en fånge i ett svenskt fängelse i snitt , medan kostnaden i länder som , och ligger . är i en situation där Kriminalvården, i rapport efter rapport, säger sig sakna medel att genomföra sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Detta gäller både för att bygga ut anstalter och häkten för att möta framtida behov och för att möta de akuta problem som finns . Kriminalvården har ett släpande budgetunderskott och efterfrågar ytterligare resurser för att möta de mest akuta problemen. Dessa skriande behov måste mötas av ett konkret agerande. För att kunna genomföra framtida kostnadsbesparingar för svensk kriminalvård vill verka för att ingå bilaterala avtal, där vi hyr anstaltsplatser hos andra EU-länder där de har en lägre dygnskostnad än vad har. Det bör primärt gälla dem som dömts till längre fängelsestraff och är utländska medborgare, men bör även kunna tillämpas vid tillfällig överbeläggning. Detta kommer primärt att gälla , som redan hyrt ut fängelseplatser till och , men även andra EU-länder, som har en ännu lägre dygnskostnad. För att lösa de akuta problem som finns behövs ett anslag om , trots att anstaltsplatser utomlands är billigare. Detta förväntas kunna leda till besparingar , då utbyggnad av Kriminalvårdens anstalter inte behöver ske i den prognostiserade takten då viss del av klientelet avtjänar sin tid på annan plats. Genom att säkerställa system och bilaterala avtal för långtidsdömdas avtjänande av straff i andra länder ger vi Kriminalvården möjlighet att på både kort och lång sikt undvika den överbeläggning som föreligger , men även att minska den offentligfinansiella kostnaden för inkapacitering. 2.3 Generella satsningar kommunsektorn De senaste årens högkonjunktur har medfört en hög tillväxttakt för kommuners och regioners skatteintäkter. Vi ser däremot – i likhet med flertalet bedömare, såsom exempelvis SKL (Kommuner och Landsting) – att skatteunderlagets tillväxttakt kommer att stanna av och i vissa fall stagnera. har de senaste årens höga immigration, i kombination med en förändrad demografi med allt fler äldre, medfört stora behov inom kommunsektorns välfärdsfunktioner som sjukvård, skola och äldreomsorg. anslår därför 2019–2022, i form av generella och riktade statsbidrag, som är avsedda för att upprätthålla och utveckla välfärden även under en kommande lågkonjunktur. Källa: Kommuner och Landsting. Figur 4 visar differensen mellan förväntade kostnader och intäkter –2022. SKL hävdar att differensen är tydligt växande för den ackumulerade kommun- och regionsektorn. sträcker sig från till och möjliggör gods- och persontransporter i norra inland. Flera olika typer av gods transporteras via banan, men huvuddelen utgörs av produkter från skogsindustrin. är även viktig för turismen i många kommuner. ser ett behov av att säkerställa tillväxtmöjligheterna för den svenska skogsindustrin genom en upprustning av . Det skulle även möjliggöra tyngre transporter och styra om godstrafik från väg till järnväg, vilket skulle innebära en betydande miljövinst. Genom att byta ut gamla slipers mot nya betongslipers kan axeltrycket på banan ökas, vilket möjliggör för fler och tyngre godstransporter. Med en upprustning av nås även viss redundans vid störningar på t.ex. Norra stambanan, där urspårningar kan leda till långa trafikstopp, med störningar för industrin som följd. Det finns också en vinst i att rusta upp och återöppna sträckan Persberg–, för att genom detta nå hamn för omlastning av transporter till sjöfart. 2.5 Landsbygdspott (underhåll vägnätet) Statliga vägar är av fundamental betydelse för att det ska vara möjligt att leva och verka på landsbygden, men det svenska vägnätet representeras till största delen av enskilda vägar och har därmed en lika stor betydelse för boende och näringsliv utanför storstäderna. Det finns dock stora brister i underhållet av båda dessa typer av vägar, vilket blir särskilt uppenbart på landsbygden, där den totala samhällsservicen brister när vägnätet inte fungerar. Barnfamiljer, pensionärer, företagare och utsatta grupper måste kunna förlita sig på god transportkvalitet och tillgänglighet och veta att barnen kommer att kunna ta sig till skolan, att hemtjänst och räddningstjänst når fram till sina brukare samt att varor och kunder når den lokala butiken och att människor kan ta sig till arbetet. Utöver ökat stöd för underhåll av statliga vägar är även ett ökat stöd i form av statliga driftsbidrag till enskilda vägar ett viktigt komplement, särskilt för de vägar som hålls öppna för allmän trafik. Därutöver bör snöröjning på landsbygden prioriteras i högre grad, inte minst eftersom extrema vinterförhållanden kan lamslå stora delar av landsbygden och helt isolera vissa särskilt utsatta grupper. Tyvärr har snöröjningen förändrats till det sämre sedan ändrade sina upphandlingsregler. När skärper upphandlingskraven, exempelvis kraven på plogbilarnas punktlighet, väljer entreprenörer bort små vägar. De plogbilar som kör för förses med gps-sändare för att det ska gå att kontrollera att tidskraven följs, och de som inte håller tiderna riskerar att få betala vite, vilket kan kosta även för mindre förseningar. Effekten av nya upphandlingskrav är att 400 vägföreningar har drabbats och ca 100 föreningar har fått söka nya lösningar för att göra vägarna framkomliga. Boende, främst i glesbygd, har vittnat om att har varit katastrofala. 2.6 Projektering av Östlig förbindelse Ett som växer är beroende av en dynamisk storstadsregion, som möjliggör internationell företagsetablering och tillhandahåller en god infrastruktur. Närmare 2,3 miljoner människor, nästan en fjärdedel av befolkning, bor i . har en allt större inflyttning skett till regionen genom nationell och internationell migration, vilket generellt har medfört ett ökat tryck på infrastruktur. Även i storstaden är bilen ett av de huvudsakliga färdmedlen. Det är därför beklagligt att varje bilpendlare i som pendlar i genomsnitt försenas per dag eller . anser att det offentliga bör ta sitt ansvar och förespråkar därför ett genomförande av Österleden, alltså den östliga förbindelsen som binder ihop Norra och och därmed formar en komplett ringled runt . En sådan förbindelse skulle avlasta andra delar av vägnätet, bl.a. Essingeleden och innerstadstrafiken, som den skulle korta ned restiderna för såväl bil- som kollektivpendlare. Uppskattningar visar att trafiken i skulle minska och på , vilket skulle innebära en restidsminskning från dagens 40–till 25–30. avsätter därför medel till att påbörja projekteringen av Österleden genom samfinansiering med berörda kommuner och regionen. 2.7 Nej till höjd kemikalieskatt Den s.k. kemikalieskatten innebär en punktskatt på elektronik och vitvaror. Skatten baseras på varans vikt och tar liten hänsyn till i vilken utsträckning miljön belastas eller om konsumenten utsätts för ohälsosamma ämnen. Utvärderingar av kemikalieskatten visar på omfattande intäktsbortfall för den svenska handeln och en högre andel inköp från utlandet, vilket har slagit hårt mot svenska arbetstillfällen. Kemikalieskatten, som kan uppgå till ett pålägg per vara, har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska hemsidor. De uteblivna intäkterna har försämrat förutsättningarna för industriell utveckling och detaljhandel i . Företagens anpassning till det nya läget har medfört att de har förflyttat delar av sin verksamhet bort från . Följden blir att svenska arbetstillfällen går förlorade, vilket innebär lägre skatteintäkter. Vilka konkreta fördelar detta har inneburit för miljön har ingen kunnat svara på. Rent generellt kan det tolkas som att skatten har sålts in till allmänheten som ”gynnsam för miljön”, när det egentliga syftet verkar vara att beskatta konsumenterna. 2.8 Fortsatt nej till flygskatt Flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en nationell, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats varierar skatten , beroende på destination. Även efter att flygskatten tidigare infördes beräknas antalet flygresenärer öka, även om ökningen dämpas. De resor som uteblir kommer delvis att flyttas över till andra transportslag. Nettoeffekten i form av lägre koldioxidutsläpp blir ytterst marginell, medan följderna för enskilda resenärer blir desto mer kännbara. Nyttan med flygskatten står därmed inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Flygsektorn ingår redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad, just genom utsläppshandeln. vill därmed avskaffa den införda flygskatten. Vi vill även se över driftsstödet, som är kopplat till merkostnader som uppstått till följd av flygskatten, samt administrativa kostnader. 2.9 Nej till sänkning av anslaget till Formas för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är en statlig myndighet under Miljö- och , som har till syfte att bidra till forskning med koppling till miljö och areella näringar. ser i Formas en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation på områden med koppling till miljö, skogsbruk och jordbruk. Landsbygdspolitiken utgör en helhet och där ser vi det som en stor fördel att svenska areella näringar ligger i framkant vad gäller forskning och utveckling. Vår målsättning är att växla upp ansträngningar på dessa områden, inte använda Formas som en budgetregulator. Därför avvisar vi den sänkning som regeringen föreslår. 2.10 Nej till minskade internationella klimatinvesteringar Regeringen gör en spektakulär felprioritering i sitt förslag till vårbudget. som man satsar 750 miljoner på det konstaterat ineffektiva ”klimatklivet” så drar man ned på internationella åtgärder med 80 miljoner. Enligt en rapport från () kan satsningar i en internationell kontext vara upp till 5,9 gånger så effektiva, om man mäter minskningar i utsläpp av växthusgaser per satsad krona. Det handlar om att ”plocka lågt hängande frukter” och därmed effektivisera arbete för minskat oljeberoende ur ett globalt perspektiv. I slutändan är detta ett sätt att ta ansvar för globala miljö- och resursfrågor, som svenska skattebetalares pengar faktiskt spenderas på ett sätt som ger riktiga resultat. 2.11 Nej till sänkt stöd för laddinfrastruktur I ett längre perspektiv emotser och stora delar av världen en övergång från fossila bränslen till exempelvis el- och vätgasdrift. Det kommer inte att gå riktigt så snabbt som vissa föreställer sig och om man försöker forcera utvecklingen alltför kraftigt tvingar man fram lösningar som för det första inte är ekonomiskt försvarbara och för det andra inte är bättre för miljön. Tekniken med eldrift har dock kommit långt och framstår redan som attraktiv för många bilister. En tröskel i sammanhanget är tillgången till laddinfrastruktur, där det är vår uppfattning att staten bör skjuta till medel för att skynda på utvecklingen i mer glesbefolkade områden, där laddstationer inte kommer att byggas på kommersiell basis. 2.12 Nej till ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion Detta innebär i realiteten en skattehöjning för kraftvärme, vilket slår mot industrin och elkonsumenterna. Det är uppfattning att kraftvärmeindustrin i mycket hög grad har anpassat sig till samhällets miljökrav. Det som regeringen nu föreslår kommer att leda till minskad kraftvärmeproduktion och ökad import av el. Givet att och har en betydande andel kolkraft i sin elproduktion innebär ökad import, för svensk del, en indirekt ökning av utsläppen av växthusgaser. 2.13 Avtrappad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet är i grunden positivt inställda till att gruvindustrins skattereduktioner för energiskatt och koldioxidskatt för diesel fasas ut. Vi motsätter oss däremot att det sker så snabbt som regeringen föreslår. För att branschen ska ges en rimlig möjlighet att ställa om till exempelvis eldrift för arbetsfordon bör skattenedsättningen successivt fasas ut . 3.1 Nej till slopad värnskatt I enlighet med januariöverenskommelsen kommer värnskatten, alltså den statliga inkomstskatten om för individer med inkomst ovanför den övre brytpunkten, som uppgår till /år, att slopas. är, principiellt sett, inte motståndare till lägre marginalskatter. Däremot bör kostnaderna för det offentliga, i form av minskade skatteintäkter, vid slopandet av värnskatten vägas mot andra viktiga investeringar inom kommunsektorn i form av vård, skola och äldreomsorg. Vad gäller skattepolitiken vill vi se ett en översyn av inkomstskatterna i syfte att gynna låg- och medelinkomsttagare. Därmed väljer vi att avslå det kommande förslaget om att slopa värnskatten. 3.2 Nej till vissa momsnedsättningar Regeringen föreslår en sänkning av mervärdesskatten på naturguider från till . Även om naturguidning främjar lokalturism och därmed ger positiva effekter för lokalsamhällen är det problematiskt att prioritera en specifik bransch genom skatteincitament i form av nedsatt moms. Regeringen applicerar alltså olika momssatser beroende på bransch och politiska prioriteringar. Detta riskerar att leda till ökad byråkrati och gränsdragningsproblematik. vill se över momssystemet i sin helhet och arbeta för ett system som undviker snedvridande incitament för konsumtionen och tar sin utgångspunkt i en jämnt applicerbar beskattning. 3.3 Nej till sänkta arbetsgivaravgifter Vi motsätter oss reformer för särbehandling av åldersgrupper vid nedsättning av arbetsgivaravgifter. I realiteten är detta en typ av åldersdiskriminering. I stället föreslår vi omfattande reformer som i praktiken slopar den allmänna löneavgiften för företag med upp till tre anställda (se vår modell på s. 96). Utan tröskeleffekter ger detta en generell skattelättnad som gynnar företagande och effekten blir tydligast för småföretag. Investeringsstöd för hyresbostäder har frekvent kritiserats av såväl marknadsaktörer som externa utvärderare. Vi motsätter oss regeringens kommande upptrappning av stödet, som riktas mot hyresbostäder och delvis också studentbostäder. Vi instämmer i problembilden och behovet av fler studentbostäder, men anser att effekterna av regeringens kommande byggsubventioner ännu inte är kartlagda. Det är oklart hur fördelningen mellan studentbostäder och hyresbostäder ska se ut samt vilken fördelningstyp stödet baserar sig på. väljer därför att avslå den kommande ökningen till förmån för egna åtgärder. 3.5 En välavvägd miljöpolitik miljöpolitik håller under ledning på att övergå från sunt förvaltarskap till ett okontrollerat spenderande av offentliga medel, detta utan att åtgärdernas effektivitet granskas kritiskt. intar en kritisk attityd till denna miljöpopulism och förordar mer avvägda satsningar. Sålunda avvisar vi ett flertal reformer, inklusive det föreslagna ”klimatklivet” på . Utvärderingar visar att detta är ett ineffektivt sätt att minska utsläppen av växthusgaser jämfört med internationella satsningar. Regeringen vill satsa ytterligare på arbetsmarknadspolitiska insatser, och den prioriterade målgruppen är utrikes födda kvinnor. Efter många försök med dylika projekt har vi med all sannolikhet redan facit. Åtgärderna leder ytterst sällan till reguljära anställningar. Dessa satsningar är alltså inte samhällsekonomiskt försvarbara utifrån resultaten av tidigare, liknande åtgärder. 3.7 Nej till fler nystartsjobb En av de viktigaste skiljelinjerna inom svensk politik är synen på vad som är ett riktigt arbete. Regeringar av olika färg har skapat en bred flora av konstruerade anställningar, vars enda egentliga syfte är att minska, och i viss mån dölja, arbetslösheten bland dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. I motsats till detta fokuserar på reguljära arbeten på marknadsmässiga villkor, arbeten som ställer verkliga krav, bygger karriärer och breddar skattebasen. Därför är vi kritiska till riktade lönesubventioner och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte kan, eller ens är avsedda att, resultera i riktiga jobb. Nystartsjobben är ytterligare en konstruerad anställning som sällan utmynnar i reguljärt arbete för deltagaren. Det finns en omfattande problematik runt dagens nystartsjobb, som det återkommande rapporteras om fusk och missbruk. Det finns dessutom uppenbar risk att reguljära arbetstillfällen trängs undan och konkurreras ut av subventionerade verksamheter. Därför ställer vi oss negativa till regeringens satsning på fler nystartsjobb. Vi ställer oss också negativa till att öppna upp för fler nystartsjobb genom att ta bort kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följas av eller vara likvärdiga med kollektivavtal. har tidigare framhållit att om denna form av anställning ska finnas, ska deltagaren få kollektivavtalsmässiga villkor. Det är anmärkningsvärt att en socialdemokratisk regering väljer att frångå själva grundsyftet med kollektivavtalen och öppnar upp för att vissa grupper, i det här fallet deltagare i etableringsuppdraget, ska kunna konkurrera på arbetsmarknaden genom sämre villkor. Den kommunala musik- och är främst en nationell angelägenhet; dock kan det finnas behov för staten att stötta kommuner som inte har resurser att erbjuda musik- och kulturskola. Regeringens förslag är emellertid missriktat. Därför bör en utredning tillsättas för att se över vilka statliga bidrag som långsiktigt behövs och hur bidragsfördelningen ska se ut och administreras. Det finns goda skäl för statliga stöd till den kommunala musik- och där de behövs som mest och gör störst nytta. Det man kan konstatera av regeringens generella bidrag är att stödet är lovvärt i sig och kan få positiva effekter. Ska det ges förutsättningar att få det måste det dock preciseras och riktas rätt. Det bör exempelvis i första hand inte gå till att sänka avgifter, så som det har formulerats. Avgifterna är inte ett generellt problem för tillgängligheten. Ett statligt bidrag bör öronmärkas och riktas mot att komma till rätta med eftersatta områden genom punktinsatser, jämte att möjligen etablera ett basutbud i de kommuner som helt saknar kultur- och musikskola. Vissa kultur- och musikskolor saknar helt ändamålsenliga lokaler, andra har mycket bristfälliga lokaler, medan vissa har svårigheter med instrumentinköp och instrumentförråd, utveckling och arbetsmiljö. Det ter sig således viktigare att rikta insatser mot behoven enligt ovan än att bibehålla ett generellt stöd, som av många betraktats som diffust. 3.9 Fri entré på vissa museer Sedan införandet har fri-entré-reformen varit storstadscentrerad och främst gynnat storstadsbor, eftersom det är i storstäderna de statliga museerna huvudsakligen huserar. Därför har sedan införandet av fri-entré-reformen omfördelat medlen för detta till en annan satsning vi kallar Öppna museer: en fond som museer över hela landet kan äska medel ur för de behov de ser för just det enskilda museet. Museernas behov runt om i landet är stora och att öronmärka medel till fri entré på några få museer är inte det effektivaste sättet att tillgodose dessa behov. Regeringen har inte kunnat visa några konkreta fördelar med en ny myndighet för jämställdhet. anser att jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla samhällsfunktioner och ser risker med att arbetet förläggs till en specifik myndighet. Värdefull kunskap och kompetens riskerar att försvinna när uppdrag flyttas till från redan fungerande enheter. Vi avser därför att halvera anslaget och därefter ta bort anslaget i sin helhet nästkommande år. 3.11 Delegationen mot segregation Anslaget halveras då en nedläggning av myndigheten påbörjas. Mot bakgrund av regeringens tidigare resultat, i fråga om segregationsbrytande åtgärder, finns skäl att anta att detta arbete mot segregation varken kommer att bli framgångsrikt eller ens mätbart. Ifråga om bl.a. åtgärder för att främja etablering på arbetsmarknaden föredrar generella lösningar som är lika för alla medborgare, framför åtgärder som riktas mot specifika grupper, baserat på födelseland. De mer effektiva och rättvisa åtgärder som önskar prioritera återfinns inom andra utgiftsområden. 4 Hälso- och sjukvård Den svenska hälso- och sjukvården ska hålla hög internationell kvalitet. Patienter ska erbjudas beprövade och avancerade behandlingsmetoder baserade på den modernaste tekniken och effektiva läkemedel och därtill få god omvårdnad av välutbildad personal. Det är också viktigt att sjukvården utvecklas och förnyas och att såväl fysiska som psykiska sjukdomar behandlas på bästa sätt samt att patienter erbjuds kvalificerad vård från födseln till livets slutskede. Förutsättningar för detta finns, men sjukvården är under hård press. Personalen är överbelastad, alltför många säger upp sig, vilket lämnar luckor i organisationen och leder till ett ännu tyngre lass att dra för dem som är kvar. Patienter stöter ständigt på nya ansikten när personalen sjukskriver sig eller byter jobb. Operationer och andra behandlingar skjuts upp. Var tredje patient tvingas vänta på att få sin behandling eller operation än vårdgarantins , och patienter bollas mellan olika sjukhus när vårdplatserna inte räcker till. Till och med intensivvårdsplatser saknas. Många sjuksköterskor söker sig tyvärr bort från sitt yrke som alltför få vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. kan vi få se ett mycket bekymmersamt underskott vad gäller nödvändig kompetens i vården. Skillnaderna i vårdkvalitet mellan olika landsting är också betydande, vilket innebär att vården inte är likvärdig över landet. Det innebär inte att allt är dåligt. Den svenska vårdapparaten besitter stor kunskap och erfarenhet och resultaten är överlag goda när patienten väl får tillgång till vård. Vår skattefinansierade sjukvård har bara legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Det är därför av yttersta vikt att staten, landstingen och kommuner tillgodoser svenska medborgares rätt till en tillgänglig sjukvård av hög kvalitet utifrån de lagar som råder. 4.1 Tillgänglighet – ett akut problem Vårdens tillgänglighet för patienten är alltså den enskilt viktigaste frågan. Patientsäkerheten äventyras, när patienter tvingas vänta alltför länge på behandling, vilket underminerar allmänhetens förtroende för hela sjukvårdssystemet. Problemet med stängda vårdplatser beror oftast på brist på personal, dvs. personal som kan bemanna vårdplatserna och ta hand om patienterna. Avdelningar stängs ned på grund av personalbrist och patienter skickas hem. Vad gäller antal öppna vårdplatser per invånare ligger , sorgligt nog, i den absoluta botten bland jämförbara , vilket i realiteten innebär att patienter placeras i korridorer och andra förvaringsutrymmen eller helt enkelt tvingas vänta. För att förbättra en oacceptabel situation krävs flera olika insatser och satsningar på såväl kort och medellång som lång sikt. Mer resurser behövs definitivt, men det handlar också om att nyttja befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. 4.2 Patienträttsgaranti – för ett utan vårdköer Svenskarnas förväntningar på den offentliga sjukvården håller på att sänkas när de tvärtom borde höjas.