mot · H7023341 · 2019-10-03 00:00:00 — Utöver att ge jobb till personer i behov av arbete ger en växande tjänstesektor positiva effekter för såväl tidspressade barnfamiljer som för äldre i behov av extra stöd i hemmet. var tidigt ute med den idé som utgör RUT-avdraget och som av många används för att göra livet lite lättare att leva. Grundidén med skattereduktion för hushållsnära tjänster är nämligen just att det ska vara vardagsnära servicetjänster som många i samhället kan ta del av, om kostnaderna är lägre. har RUT-avdraget möjliggjort en helt ny arbetsmarknad och motverkat svartarbete. Över 20 000 personer är sysselsatta inom hemservicebranschen. Efter valet halverade den tidigare rödgröna regeringen takbeloppet i RUT-avdraget till 25 000 och reducerade också antalet tjänster som avdraget omfattar. Försämringen av gav tydliga negativa effekter för branschens tillväxt och kundernas efterfrågan. I den kristdemokratiska och moderata budgetreservationen 2019 fördubblades taket i ett första steg, för att sedan höjas till och att avdraget ska omfatta fler tjänster. genomför regeringen den politiken och avser att återkomma med förslag på breddat avdrag. 6.17 Skatteförändringar för företagande verkar för bra skatteklimat för företagen. I regeringens budgetproposition 2020 tas skattenedsättningen för kraftvärmeverk bort, en avfallsförbränningsskatt införs och kemikalieskatten höjs. Det innebär strax i höjda skatter . menar att kemikalieskatten inte bör höjas från nuvarande nivåer. Den påverkar företagen som verkar i , som konkurrenter utomlands inte påverkas. Skattehöjningarna på kraftvärmeverk har redan visat sig ge effekter på produktionen. Förändringen har inneburit en tredubbling av energibeskattningen, och därtill blev koldioxidskatten åtta gånger så hög som . delar uppfattningen att fossil kraft ska fasas ut, men anser att skattebeslutet kom alldeles för abrupt som alternativ elförsörjning saknas och nätutbyggnad dröjer. förskjuter också införandet av avfallsförbränningsskatten. Branschen har fått på sig hantera skatteförändringen och därför bör den inte införas eller 2021. I vårt budgetalternativ införs den först . 7 Skattesänkningar för alla – mer till de som jobbar Den dåvarande rödgröna regeringen använde en betydande del av reformutrymmet till att bygga ut det offentliga åtagandet – och höjde även skatter för att betala för detta. Under den förra mandatperioden höjde de skatterna med . vill se ett lägre skattetryck och har därför flera förslag på sänkta skatter för breda löntagargrupper, pensionärer, barnfamiljer och för dem som har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Det minskar marginaleffekterna för dem som går från bidrag till arbete och ökar drivkrafterna till högre utbildning. föreslår en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat är skattesänkningen konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har försäkringsinkomster. Med denna skattereduktion kompenseras hushållen om för de högre kostnaderna för bostadslån som uppstår med något sänkta ränteavdrag. Personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster får en skattesänkning på av inkomsten . Det innebär per person i skattesänkning. För en snittsvensk med innebär det en skattelättnad på . Men även personer som inte uppbär arbetsinkomst omfattas alltså av förslaget på skattelättnad bl a mot bakgrund av att vi höjer en del konsumtionsskatter. För de med a-kassa, föräldrapenning, förtidspension och aktivitetsersättning är skattesänkningen hälften så stor – av inkomsten. På det här sättet får både arbetstagare och den som uppbär ersättningar eller bidrag en skattesänkning, men den är större för arbetstagaren, vilket bidrar till att göra det mer lönsamt att arbeta. Förslaget om en skattesänkning till alla kostar 2020 och ökar sedan till 2022. Tabell 4 förslag på bred skattesänkning Skattesänkning per inkomst (avrundade siffror) Inkomst (arbete + pension) Vid nås taket i skattesänkningen 7.1 Höjd skiktgräns i två steg För att göra det lönsamt för personer att exempelvis vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska eller bli chef inom äldreomsorgen behöver marginaleffekterna minska genom att färre betalar statlig skatt och de som gör det betalar mindre. Men trenden har varit att allt fler löntagare betalar statlig inkomstskatt. betalade av alla barnmorskor statlig inkomstskatt. betalade statlig inkomstskatt. Ökningen av andelen syns också inom poliskåren, där var tredje nu betalar extra på den lön som överskjuter brytpunkten. Konsekvensen blir minskade incitament att jobba en extra timme, vilket många inom exempelvis vården och polisen ställs inför. I KD/M-budgeten höjdes skiktgränsen. föreslår i budgeten en ytterligare höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt från till . Det innebär i sänkt skatt för omkring 1,4 miljoner löntagare, jämfört med de drygt 300 000 som betalar värnskatt. gör även en extra höjning av brytpunkten 2021, vilket innebär att skiktgränsen blir ca , inkl. indexuppräkning. Jämfört med den beräknade skiktgränsen innebär det mer . Reformen kostar 2020 och 2021–2022. 7.2 Jobbskatteavdrag för föräldrar Barnåren är ofta ekonomiskt betungande. Utgifterna ökar kraftigt och deltidsarbetet ökar vilket minskar de totala inkomsterna. För att stärka barnfamiljernas ekonomi föreslår därför ett jobbskatteavdrag för föräldrar som är en fast nivå. Reformen byggs ut stegvis med per förälder 2021 och sedan per förälder . Ambitionen är fler steg därefter. Reformen kostar 2021. För att värna små barns tid med sina föräldrar ska skattereduktionen för föräldrar till barn som är 0–inte bara omfatta förvärvsinkomster utan även föräldrapenning, men även andra försäkringsinkomster som a-kassa och sjukförsäkring. Skattesänkningen kallas jobbskatteavdrag eftersom den riktar sig till föräldrar som förvärvsarbetar på samma vis som det jobbskatteavdrag som alliansregeringen införde i flera steg . Jobbskatteavdraget för föräldrar är dock, till skillnad från vanliga jobbskatteavdraget, en fast skattereduktion som initialt uppgår till per förälder/vårdnadshavare . Det gör att förslaget har en fördelningspolitisk profil som gynnar föräldrar som är låginkomsttagare, genom att dessa får behålla en större andel av sin lön efter skatt än föräldrar som är höginkomsttagare. Det gör också att ett deltidsarbete med små arbetsinkomster blir mer lönsamt. 7.3 Avskaffad värnskatt är inte prioriterad har länge prioriterat breda skattesänkningar som träffar stora grupper i samhället och fokuserat våra satsningar på att stärka det offentligas kärnuppgifter. Det gör vi även . står inför en situation där 123 000 personer har väntat olagligt länge i vårdkö, där äldreboendebristen är skriande och där vi har rekordmånga skjutningar. Framför att avskaffa värnskatten prioriterar vi mer resurser till fler poliser, fler rättegångar, fler sjuksköterskor, fler operationer, fler äldreboenden. Och de skattesänkningar vi gör träffar över 5 miljoner löntagare och över 2 miljoner pensionärer, inte minst låginkomsttagare, småbarnsfamiljer och pensionärer. stärker vi den så kallade utbildningspremien och minskar marginaleffekter för breda grupper när vi höjer brytpunkten för statlig skatt. Det anser vi är rätt prioritering i det läge befinner sig i . Förändringen av skiktgränsen som vi gör innebär också att vi kan sänka skatten för de som träffas av värnskatten. När vi höjer skiktgränsen, utöver den breda skattesänkningen, innebär det för en inkomsttagare som betalar värnskatt i sänkt skatt. Med borttagen värnskatt får däremot ingen sänkt skatt och vid överstiger borttagandet av värnskatten de samlade skattesänkningarna i förslag. 7.4 Främja sparande – sänk skatten på ISK anser också att sparande och investeringar ska främjas. Svenskarna är generellt sett duktiga på att spara. Bruttosparandet i förhållande till disponibel inkomst, den så kallade sparkvoten, ligger i på en rekordhög nivå trots låga sparräntor. Det är bra av flera skäl – den enskildes ekonomiska frihet ökar, många kan ha en buffert för oförutsedda utgifter och den svenska ekonomin blir mindre känslig för konjunktursvängningar. Men sparandet är ojämnt fördelat. Många som skulle kunna spara, åtminstone lite grann, avstår av olika skäl. Inte sällan gäller det grupper som verkligen skulle behöva ett sparande. var därför med och införde den nya sparformen ISK (investeringssparkonto), som var ämnad att förenkla sparandet. ISK har snabbt blivit en populär sparform som innebär att ingen vinstskatt tas ut, utan ISK är istället konstruerad med en schablonskatt på hela kapitalets värde. Reformen har underlättat väsentligt för vanliga sparare att hantera sitt sparkapital i aktier och fonder, då inga försäljningar behöver deklareras och då det inte uppstår några inlåsningseffekter till följd av orealiserade vinster som beskattas när en fond eller aktie säljs. Regeringen höjde skatten två gånger under den förra mandatperioden. I en normal räntemiljö innebär det en väsentlig försämring av sparformen. Det underminerar också de långsiktiga spelreglerna i sparformen att ändra förutsättningarna i sämre riktning. Intresset för sparande riskerar minska när lönsamheten för spararna försämras genom politiska beslut. Därför avsätter för att sänka skatten på ISK upp till ett visst sparbelopp. Detta för att vi anser det viktigt att småsparare och ovana sparare uppmuntras till mer sparande. Vi ämnar återkomma med ytterligare utformning av förslaget. Tabell 5: skattesänkningar 2020 Bred skattesänkning för jobb och pension Dubbla jobbskatteavdrag utsatta grupper Extra förhöjt jobbskatteavdrag för 69+ Höjd skiktgräns statlig inkomstskatt Sänkt skatt ISK/KF-sparande Sänkt skatt avfall och kraftvärme Nej till höjd kemikalieskatt Sänkt skatt ideella föreningar Sänkt skatt diesel för jordbruk Nej till höjd sink-skatt Höjd milersättning och tak På familjepolitikens område föreslår en rad ytterligare reformer för att stärka familjerna. Dessa beskrivs mer ingående i utgiftsområdesmotion 12 och i korthet nedan. De offentligfinansiella effekterna sammanfattas i slutet av avsnittet. vill fortsätta att prioritera de familjer som lever i ekonomisk utsatthet. Bostadsbidraget är det familjepolitiska stöd som bäst når barnhushåll med låg ekonomisk standard, och många av de barnfamiljer som får bostadsbidrag är familjer med ensamstående föräldrar. Bostadsbidraget är alltså av särskilt stor betydelse för ensamstående föräldrar som oftast är kvinnor. Dessa barnfamiljer lever under knappa ekonomiska omständigheter. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin vill vi höja det särskilda bidraget för hemmavarande barn med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Det gynnar de som bäst behöver det. Genom förbättringarna i bostadsbidraget får familjer med lägre inkomster ett stöd ända tills barnen blir . Bostadsbidraget har släpat efter. Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat och förklaringarna är främst regeländringar 1997 och att inkomsterna stigit som inkomstgränserna för bidraget har varit oförändrade. Inkomstgränserna i bostadsbidraget är fasta och förändras därmed inte löpande med prisökningstakten i samhället. Eftersom bostadsbidraget släpat efter har också dess betydelse för att stötta hushållen minskat. Vi föreslår därför att inkomsttaket ska höjas med för att bättre avspegla dagens löne- och prisnivåer. Det höjda bostadsbidraget kan medverka till att färre barnfamiljer behöver ekonomiskt bistånd, vilket i sin tur medför att marginaleffekterna att öka sin inkomst via arbete minskar eftersom bostadsbidraget har lägre marginaleffekter. För detta avsätter vi sammanlagt 2020 och 2021–2022. 8.2 Barnomsorgspeng för egna barn införs vill också att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. För att få del av barnomsorgspeng för egna barn bör kraven på pedagogiskt innehåll inte vara lika högt ställda. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad, betraktas som inkomst och vara skattepliktig. Barnomsorgspeng gäller för egna barn fram till treårsdagen, och kan inte tas ut som föräldraförsäkring eller ersättningar från andra socialförsäkringssystem. Vi avsätter 2021 och 2022 under utgiftsområde 16 för att införa en barnomsorgspeng för egna barn. 8.3 Stärkt pensionsrätt för föräldrar Dagens kvinnor som är ålderspensionärer har i regel lägre pension än motsvarande män. Det beror på att kvinnor har en lägre pensionsgrundande inkomst än män, vilket i sin tur huvudsakligen grundar sig på ojämlikheter i lönestrukturen och på att kvinnor historiskt i genomsnitt har arbetat färre år än män. En bidragande orsak till det är att kvinnor tar ut en större del av föräldraledigheten och att de oftare går ner i deltid när barnen är små. För att ytterligare kompensera de föräldrar som går ner i arbetstid, eller är hemma med sjuka barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor – vill vi utöka antalet barnrättsår från fyra till fem. Dessutom föreslår att den generella jämförelseinkomsten i barnrättsåren höjs från till , så att de med lägst inkomst får en högre pensionsrätt. Detta är förslag som också har fört fram. Enligt myndigheten uppskattas dessa förändringar minska gapet mellan mäns och kvinnors intjänande till den allmänna pensionen med . Införandet av ytterligare ett barnrättsår samt höjning av jämförelseinkomsten i barnrättsåren beräknas kosta . Vi finansierar förslaget genom att föreslå avskaffande av pensionsrätt för studieår, något som också har föreslagit. 8.4 Minskade barngrupper i förskolan Enligt visar både myndighetens egna rapporter och Skolinspektionens kvalitetsgranskning att såväl personal som föräldrar anser att barngrupperna är för stora. Forskning visar också att personalen anser att det är för många barn i flera av dagens förskolegrupper. ger som riktmärke för antalet barn i barngrupp på förskolan 6–12 barn för barn i åldern 1–respektive 9–15 barn för barn i åldern 4–. Om det vore så att riktmärket om barngrupper följdes så skulle vi ha skäl att vara förhållandevis nöjda. Men konstaterar istället att det är en ”svår situation med stora barngrupper på många håll runt om i landet”. av de allra minsta barnen vistas i barngrupper som ligger långt över riktvärde om maximalt antal barn. enkät bland 1 294 förskollärare 2017 visar att var tredje förskollärare arbetar med en barngrupp som bestod av 21 barn. Pedagoger som jobbar i förskolan vittnar om en ohållbar situation. har samlat berättelser från personalen som visar glappet mellan ambition och verklighet. I genomgång av forskningen relaterad till barngruppers storlek står det: ”Om en barngrupp blir för stor riskerar de positiva effekterna av att vistas i en grupp att bytas till sin motsats. Relationer kan bli svåra att överblicka för barnen vilket kan skapa en känsla av anonymitet och otrygghet, något som i sin tur kan leda till ett aggressivt beteende eller andra yttringar såsom trötthet, nedstämdhet och håglöshet.” Barngruppernas storlek har också betydelse för barns utveckling och lärande. Regeringen har gjort ett försök att få ner barngrupperna genom ett statsbidrag som kommuner kan ansöka om. Tyvärr finns det skäl att tro att bidraget inte fått tillräcklig effekt och i vissa fall även lett till fler avdelningar på små utrymmen. SVT rapporterade exempelvis att kommun startat inte mindre än 54 nya avdelningar på sina förskolor. Av dessa fanns endast sju avdelningar på två nyöppnade förskolor. Resterande avdelningar hade uppstått bland de befintliga. Ett vanligt sätt att trixa med statistiken är också att ha små barngrupper under en kortare del av dagen. Den allvarliga utvecklingen med stora barngrupper måste brytas. Föräldrar ska kunna känna sig trygga med att det finns tid och en famn att krypa upp i för deras barn. Förskolepersonalen ska kunna känna sig trygga med att de ska få goda förutsättningar för att utföra sitt fantastiska arbete. föreslår därför en ny lag om att barn som är och under inte ska behöva tillhöra grupper som är större än 12 barn. Staten behöver ta huvudansvaret för att säkra finansieringen men även kommuner och föräldrar behöver bidra. Vi föreslår därför en finansieringsmodell i tre delar. Sedan maxtaxan på förskolan infördes har inkomsttaket för föräldrar bara höjts marginellt som barngruppernas storlek ökat kraftigt. Från per hushåll till . Vi föreslår därför att taket i maxtaxan höjs från dagens 47 490 till . Det skulle innebära en avgiftshöjning med maximalt för första barnen och för tredje barnet. Hushåll med inkomster berörs inte alls. Kommunerna ökar sina investeringar i förskolan med 1,3 miljarder 2020–2021 och 1,4 miljarder . Detta innebär att kommunerna skjuter till lika mycket som föräldrarna bidrar med genom den höjda maxtaxan. Staten skjuter till 2020, 2021 och 2022 för att införa en lag om max 12 barn i småbarnsgrupperna. Till förmån för ett lagstadgat tak för småbarnsgrupperna slopas det statsbidrag om 1,2 miljarder som finns för minskade barngrupper eftersom det har haft en otillräcklig effekt på barngruppernas storlek. Reformen är fullt utbyggd . Politiken har ett stort ansvar att identifiera och förebygga lågintensiva samhällsproblem som riskerar att växa. Det gäller inte minst den psykiska ohälsan som har ökat kraftigt. En bidragande orsak är att vi rör på oss allt mindre – trots att vi vet mer om hälsokonsekvenserna av stillasittandet: muskler, hjärta, motorik, balans, , sömnkvalitet och koncentrationsförmåga försämras. Vi ser också hur den utbredda ensamheten bland många barn och unga påverkar den psykiska hälsan. vill motverka utvecklingen genom att möjliggöra för alla barn och unga att delta i civilsamhällets idrottsklubbar och andra föreningar och församlingar, som spelar en central roll för att mota dessa problem. Om fler barn skulle få möjlighet att delta i idrott, i lägerverksamhet eller barnkör skulle effekterna vara betydande. I vårt budgetalternativ avsätter vi 850 miljoner för att införa ett fritidskort till alla barn mellan årskurs 2 och 9, laddat med ett ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet, samt . Stödets storlek kommer variera utifrån hushållets ekonomi. De flesta barn kommer få i stöd , men för de som finns i hushåll i ekonomisk utsatthet (där hushållet uppbär bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd) kommer ett betydligt större stöd – – finnas laddat på kortet. Detta för att alla barn ska få goda möjligheter att delta i idrott eller annan föreningsverksamhet. För att minska tröskeleffekter kommer det större stödet att trappas ned om hushåll ökar sin inkomst så att de inte längre får de stöd som utgör grund för fritidskort med det högre beloppet. Vi vet att barn i ekonomiskt utsatta hushåll, barn till ensamstående föräldrar, barn med utlandsfödda föräldrar och barn i arbetarhushåll har en mindre aktiv fritid med lägre deltagande i organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. En förklaring till detta kan vara att barns fritidsaktiviteter har blivit allt dyrare då medlems- och träningsavgifter mer än fördubblat sin betydelse för idrottsföreningarnas ekonomi . Genom vår reform kommer nästan en miljon barn att få stöd för aktiv och meningsfull fritid, varav det större stödet ges till ca 150 000 barn. 8.6 Ökad samverkan mellan fritids och idrottsrörelsen Många föräldrar har svårt att få ihop vardagspusslet där de ska hämta på fritids, stressa hem och sedan ta sig iväg till barnets träning . Tyvärr riskerar det leda till att många barn inte får möjlighet att träna trots ett stort behov av rörelse och träning hos barn . För att underlätta familjelogistiken och se till att fler får chansen att träna vill att en del av barnens träning ska kunna ske på fritidstid. Vi avsätter 100 miljoner för att stimulera samverkan mellan idrottsklubbar och fritidshemsverksamheten. 8.7 Föräldrastöd och föräldrautbildning Föräldrarna är de viktigaste personerna i ett barns liv. Det finns situationer då föräldrar upplever svårigheter i sitt föräldraskap eller har behov av stöd för att hantera nya situationer. Det offentliga ska inte ta över föräldrarnas roll. Däremot ska det offentliga erbjuda stöd och hjälp i föräldrarnas viktiga uppgift. Stöd till föräldrarna är också ett stöd till barnen. Vi vill därför öka tillgången till föräldrautbildning genom att göra det obligatorisk för kommunerna att erbjuda två föräldrastödsprogram under barnets uppväxt: ett när barnet är mindre och ett när barnet är i tonåren. Vi avsätter för detta ändamål. 8.8 Familjerådgivning och familjerådgivningscheckar har antalet ärenden och besök till familjerådgivningen ökat med . pågick totalt drygt 38 000 ärenden och ett stort antal barn berördes av dessa ärenden. Nästan hälften av samtalen handlade om att lösa problem i parrelationen. Enligt visar studier att familjerådgivningen kan bidra till förbättrade parrelationer, ett funktionellt familjeklimat samt förbättrad hälsa. Satsningar på familjerådgivning och föräldrastöd är således ett bra sätt att främja familjestabilitet och att förbättra situationen för barnen. Familjerådgivning och föräldrastöd är förebyggande barnavårdsarbete. När ett par blir föräldrar vill vi därför att de får en gratischeck till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov av det. Tillsammans med denna check ska information finnas som beskriver vad familjerådgivningen kan erbjuda. Vi avsätter för detta ändamål. 9 En hälso- och sjukvård som klarar behoven hälso- och sjukvårdspolitik tar sin utgångspunkt ifrån varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. När vi var i regeringen prioriterade vi insatser för de mest utsatta patienterna genom stora satsningar på psykiatrin, cancervården och vården av kroniskt sjuka. Våra reformer vårdgarantin och kömiljarden bidrog till kortare vårdköer och ökad kvalitet. Under förra mandatperioden tog regeringen bort kömiljarden och effekten blev att köerna växte – i rak motsats till vad såväl patienter som medarbetare behöver. och återinförde och utökade kraftigt kömiljarden i den budget som antogs av . Tyvärr har regeringen gjort långsamheten till norm. Förhandlingarna med Kommuner och Landsting, SKL, om hur kömiljarden skulle uppdateras påbörjades först efter det att vårändringsbudgeten lagts. Uppdraget från , genom M/KD-budgeten, var att kömiljarden skulle uppdateras så att fler delar ingår, inte bara första besöket. Risken för undanträngning ska minimeras så att exempelvis kroniskt sjuka inte hamnar utanför. Förhandlingen med SKL resulterade i en mindre förändring men saknade helt den väsentliga förändringen av innehållet som M/KD-budgeten angav. Vården är inte jämlik och det finns fortsatta brister med överbeläggningar, patientsäkerhet och vårdköer. Kompetensbristen är ett betydande problem i alla regioner. Vården blir också alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Mot den bakgrunden finns det all anledning att se över sjukvårdens organisering. Utifrån de 21 regionernas olika demografiska och ekonomiska förutsättningar är det osannolikt att de kan leverera en jämlik vård åt befolkningen. Staten bör därför ta över huvudansvaret för vården – för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är rätten till god och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. Längre köer och lägre förtroende för vården kräver långsiktiga strukturreformer och ekonomiska tillskott. På kort sikt behövs också en förstärkning av primärvården – därför avsatte och i vår budget tre miljarder för att möjliggöra en omfattande primärvårdsreform i syfte att kunna bygga ut en god nära vård. Tyvärr har regeringen varit senfärdig även här – både vad gäller att betala ut stödet till regionerna och vad gäller att ta fram en nationell strategi för hur primärvården ska fungera. 9.1 Hälso- och sjukvården ska vara hälsofrämjande och vårdande