mot · H7023399 · 2019-10-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utgångspunkten för relation till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska ställa högre krav på när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de diplomatiska ansträngningarna för att ska frige måste förstärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa religionsförföljelsen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den transatlantiska länken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligt bör stå upp för frihet och demokrati med anledning av händelseutvecklingen i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett bilateralt investeringsavtal () mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att främja deltagande i internationella FN-organ och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frihandel, att värna det internationella handelssystemet samt marknadstillträde på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt förhållningssätt inom EU gentemot när det gäller 5G, liksom för andra investeringar, påverkansmetoder samt underrättelseinhämtningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktinvesteringar i digital infrastruktur eller andra samhällsviktiga anläggningar som kan skada säkerhet ska kunna stoppas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den potentiella problematiken med utländska studenter och forskare vid svenska universitet med tanke på den kinesiska underrättelselagen och tillkännager detta för regeringen. är en stormakt ekonomiskt, politiskt och militärt. Man är världsledande inom innovation och forskning och väljer att spela en allt större roll internationellt. har världens näst största försvarsutgifter, är världens näst största handelsnation och största handelspartner i . 2030 beräknas vara världens största ekonomi, inte enbart i köpkraftsparitet utan även i nominella termer. Vad som händer i påverkar ekonomi och handel. Det påverkar vår konkurrenskraft, säkerhetspolitiken och klimatet. Det krävs därför en ambitiös men realistisk strategi för arbetet med . Regeringens skrivelse om arbetet i frågor som rör kan fungera som ett startskott för en fördjupad diskussion om respektive EU:s förhållningssätt till denna stormakt, men av en strategi krävs mer av konkretion och riktlinjer kring avvägningar och styrning, vilket regeringen behöver vidareutveckla. välkomnar inrättandet av ett nationellt om . Det behövs ny kunskap, och det skulle exempelvis behövas mer av kinesiska språkkunskaper på svenska myndigheter. En viktig uppgift för det nya kunskapscentrumet behöver framför allt bli att sammanställa den kunskap som faktiskt redan finns och säkerställa att relevanta samhällssektorer kan dra nytta av den i sitt praktiska arbete. Det behövs ökad samordning på detta område och också större samverkan mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället kring frågor som rör . Det gäller inte minst utifrån perspektiven säkerhetspolitiska intressen och mänskliga rättigheter. Utmärkande för är att det är en kommunistisk enpartistat utan allmänna och fria val eller en opposition. Det är ett land där staten är hårt sammanflätad med . saknar ett oberoende rättsväsende och fria medier som staten konsekvent bryter mot de mänskliga rättigheterna och inskränker friheten för civilsamhället. Religionsförföljelsen mot kristna och de muslimska uigurerna i är mycket allvarlig som dödsstraffet fortfarande används i stor omfattning. Det förekommer frekvent att enskilda kinesiska eller utländska medborgare, civilsamhällesorganisationer och företagare förföljs, trakasseras och utsätts för påtryckningar från , vilket märkts av både i och i andra delar av västvärlden. Utgångspunkten för relation till ska vara att verka för ökad handel och att alltid sätta svenska säkerhetsintressen främst, försvara de mänskliga rättigheterna och verka för en demokratisk utveckling. behöver en utrikespolitik som tydligt står upp för de mänskliga rättigheterna. Det ska även gälla i relationen till . har regeringen alltför brustit i avvägningen mellan handelssamtal och kritik för brott mot de mänskliga rättigheterna. Den måste därför tydligare prioritera de mänskliga rättigheterna inom ramen för utrikespolitiken. Av skrivelsen framgår att regeringen stöder att EU ska ställa högre krav på när det gäller klimat och miljö, vilket är bra eftersom är landet som står för världens största koldioxidutsläpp. Lika självklart borde det vara att ”ställa högre krav på ” när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Det duger inte att och EU väljer att ”uppmärksamma”, ”ta upp frågan” eller föra ”dialog”, om de skarpa kraven vid förhandlingsborden uteblir. Den och hela EU:s diplomatiska ansträngningar för att frige den fängslade svenska medborgaren och förläggaren måste förstärkas. Den tysta diplomatin har inte fungerat. behöver dessutom göra mer för att stoppa religionsförföljelsen i , exempelvis genom att verka för en FN-resolution om att regeringar i , och har ett ansvar att skydda religiösa minoriteter, och genom att inom EU och FN arbeta för sanktioner mot aktörer som begår övergrepp mot religiösa minoriteter. EU och den transatlantiska länken EU behöver ett gemensamt och tydligt förhållningssätt gentemot . Kinastrategin är en bra utgångspunkt eftersom det framgår av den att vi inom EU måste utgå från våra egna värderingar och intressen i förbindelserna med . EU-samarbetet rörande ska beröra försvars- och säkerhetspolitiken, handel, teknik, innovation och digitalisering, klimat och miljö samt inte minst respekten för de mänskliga rättigheterna. behöver nu bidra till att vidareutvecklas och att samarbetet med utgångspunkt i denna strategi stärks. En vidareutveckling av strategin ska syfta till ett fast och beslutsamt försvar av EU:s gemensamma intressen och värden, däribland respekten för de mänskliga rättigheterna. Den transatlantiska länken behöver stärkas politiskt, ekonomiskt och militärt för att de västerländska demokratierna tillsammans ska kunna stå emot konkurrensen och de säkerhetspolitiska hoten från . Den fria världens ekonomier är för relativt överlägsen , vilket gör att vi tillsammans kan möta dagens hot från om vi väljer att samarbeta. På så vis skapas också förutsättningar att kunna hantera säkerhetspolitiska utmaningar . En viktig och prioriterad uppgift för den ska vara att verka för att förbättra relationerna med och andra västerländska demokratier, med syfte att stärka den transatlantiska länken. Utvecklingen i och ökade utsatthet förtjänar större uppmärksamhet från den . De omfattande protesterna i som pågått grundar sig i ett lagförslag som skulle ge regeringen i möjlighet att lämna ut personer som misstänks för brott i enlighet med straffrättsliga lagar. Det är därför viktigt att betona att principen ”ett land, två system” ska upprätthållas med syfte att bevara rätt till självbestämmande. och EU behöver tydligt stå upp för frihet och demokrati med anledning av händelseutvecklingen i . Det utrikespolitiska förhållningssättet gentemot ska därför även syfta till att starka förbindelser med kan upprätthållas och till att förbindelserna med fortsätter att utvecklas. är en de facto stat och en demokrati med goda relationer till . och EU delar centrala värderingar som respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer och skulle kunna dra nytta av ett ännu djupare samarbete, exempelvis i form av ett bilateralt investeringsavtal () mellan och som ett viktigt steg för att ytterligare förbättra och utveckla handelsförbindelserna. bör också verka för att främja deltagande i internationella sammanhang, exempelvis i internationella FN-organ. ska värna frihandeln i världen och det internationella handelssystemet. En prioriterad fråga som rör ekonomi och handel är att åtgärda den brist på tillämpning av som förekommer från kinesisk sida. Man behöver åtgärda bristen på transparens och det alltför dåliga skyddet av immateriella rättigheter och stoppa statliga subventioner som strider mot reglerna. behöver öppnas för svenska och andra utländska aktörer och kan inte längre betraktas som ett ”utvecklingsland” inom WTO. och EU ska fortsätta att kräva likvärdiga villkor för företag som vill etablera sig i såväl som internationellt. är i flera avseende världsledande när det kommer till forskning, innovation och teknologiutveckling, och man är en central aktör inom digitaliseringsutvecklingen i världen. Det här medför stora utmaningar eftersom förhållningssättet till ny teknik skiljer sig markant mellan demokratiska länder och en diktatur som . har kunnat överföra teknologi genom strategiska förvärv av utländska företag med spetsteknologi för såväl civila som militära användningsområden men också genom industrispionage. Det står klart att vi i behöver kunna skydda känsliga data och kommunikation. bedriver en aktiv underrättelseinhämtning om den tekniska utvecklingen i olika branscher i , liksom om svensk operativ förmåga och planeringen av det svenska försvaret. ligger i den kinesiska intressesfären när det gäller strategiska investeringar och uppköp, liksom när det gäller affärsmässiga och akademiska samarbeten. Den femte generationens telekomnätverk (5G) kommer att bli central för samhällets framtida kommunikation. tillhör de världsledande länderna inom digitaliseringsutvecklingen på detta område, men på grund av de kinesiska företagens sammankoppling med den kinesiska staten, så medför det en sårbarhet och säkerhetsrisk att låta leverera teknik och mjukvara till viktig infrastruktur. har ett intresse av att EU och andra länder i största möjliga utsträckning når enighet i sitt förhållningssätt gentemot när det gäller 5G, liksom när det gäller andra kinesiska investeringar och påverkansmetoder samt den omfattande kinesiska underrättelseinhämtningen. Riskbedömningsanalyser av 5G kommer fortsatt att vara viktiga, och säkerhetsarbetet måste fortsätta inom EU. Vi måste säkerställa kontroll över både infrastrukturen och leverantörsledet samt försöka att undvika att göra oss beroende av ett fåtal leverantörer eller produkter, vilket skulle göra oss sårbara. ska ha ett robust system för granskning av utländska investeringar som kan hota säkerhet och allmän ordning, i enlighet med EU-förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar. Direktinvesteringar i digital infrastruktur eller andra samhällsviktiga anläggningar som skulle kunna skada säkerhet ska kunna stoppas. behöver snabbt få en sådan lagstiftning på plats. Kinesiska studenter, forskare och utvecklare bidrar med kompetens till svenska universitet, högskolor och företag i , men företeelsen är inte okomplicerad med tanke på den underrättelseinhämtning som bedriver i kombination med att den kinesiska underrättelselagen innebär att kinesiska företag och enskilda medborgare har en skyldighet att bistå i underrättelseverksamheten. Regeringen behöver ta fram en strategi för hur denna potentiella säkerhetsproblematik bör hanteras. För att minska samhällets sårbarhet behöver vi motståndskraft att stå emot cyberangrepp, påverkansoperationer och psykologisk krigföring. Det är bra att regeringen vill avsätta medel för att inrätta ett nationellt centrum för informations- och cybersäkerhet, men vill i stället se en fullskalig cybersäkerhetsmyndighet. Vi menar att en sådan ny myndighet bör ges tillsynsansvar och rapporteringsansvar till regeringen. Gemensamma analyser och lägesbilder i fråga om hot, sårbarheter och risker borde vara en del av uppdrag, liksom att bistå andra myndigheter och aktörer i säkerhetsarbetet. Myndigheten ska också ges i uppdrag att samla och renodla de föreskrifter som finns för att kunna verka styrande när det gäller andra myndigheters arbete med cybersäkerhet. har även varit pådrivande för att ska få en myndighet för psykologiskt försvar. Det är viktigt att en sådan myndighet offentliggör de informationsangrepp som sker mot för att höja medvetandenivån hos såväl journalister som allmänhet. En annan huvuduppgift för en ny myndighet bör vara att stödja, bidra till och sprida forskning kring informationskrigföring och propaganda. Därför är det viktigt att vi får en självständig myndighet med ansvar för det psykologiska försvaret. Det finns oroväckande exempel på att ramverk för investeringar, The Belt and Road Initiative (), har bidragit till att andra alternativ konkurreras ut på grund av tveksamma finansieringslösningar. Bistånd och exportkrediter har blandats för att därefter följas upp med kinesiska krav på politiska motprestationer, och mottagarländerna försätts i både ohållbara skuldförhållanden och politiskt beroende. Biståndet har också vuxit som utrikespolitiskt verktyg i , men det växande kinesiska biståndet skiljer sig från traditionella biståndsaktörers, bl.a. genom att det inte ställer samma krav som många andra när det gäller jämställdhet, demokrati och mänskliga rättigheter. behöver ansluta till Parisagendan om biståndseffektivitet och utöka samarbetet med OECD-Dac, och behöver försöka motverka att stöd bidrar till ohållbara skuldbördor för mottagarländerna. behöver uppmuntras att ta del av arbetet i Global Partnership for Effective Development Co-operation. stärker sin roll i förhållande till EU och , ekonomiskt och teknologiskt – men också militärt. försvarsanslag är världens näst största, och den kinesiska försvarsmakten har ställts om för att bättre kunna verka för att skydda kinesiska intressen utomlands. Det är problematiskt, bl.a. därför att är en kommunistisk enpartistat som kränker de mänskliga rättigheterna, men det får också tydliga säkerhetspolitiska konsekvenser för . och försvarssamarbete stärks, och dessa länders intresse för ökar som kommer att behöva ägna mer av sin tid och kraft åt att hantera det säkerhetspolitiska läget i . Det försätter , EU och vårt närområde i ett sämre säkerhetspolitiskt läge. måste i högre grad vara redo att ta ansvar för vår egen försvarsförmåga och säkerhetspolitik. Det är därför viktigt att EU kliver fram och tar en mer ledande roll för att stå upp för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter samt att ansöker om medlemskap i . Skånberg (KD)