mot · H7022147 · 2019-10-03 00:00:00 — Stoppa gängkriminalitet och den våldsbejakande extremismen 3.1Vad säger forskningen om brottsutvecklingen? 4Vänsterpartiets förslag till åtgärder 4.1Tillsätt en nationell mot skjutningar 4.2Förebyggande arbete med målgruppen unga män 4.3Sprid polisens projekt ”Sluta skjut” till hela landet 4.4Satsa på förebyggande arbete 4.5Kunskapslyft för lärare i medie- och informationskunskap () 4.6Inrätta lokala sociala insatsgrupper 4.7Samordning mellan kommuner och myndigheter 4.8Krafttag mot illegala vapen, illegal ammunition och narkotika 4.10 Återfallsförebyggande arbete och inslussning 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en nationell i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig aktör i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för att arbeta med unga män i syfte att förebygga gängkriminalitet och våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge och Kriminalvården i uppdrag att ta fram en plan för att sprida ”Sluta skjut” till hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att inrätta ett kunskapslyft för lärare i medie- och informationskunskap () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att inrätta lokala sociala insatsgrupper i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig aktör, förslagsvis , i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå i nära samarbete med den nationella och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att arbetet i de lokala sociala insatsgrupperna ska komma igång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av relevant lagstiftning och regleringsbrev till berörda myndigheter i syfte att öka förutsättningarna för bättre samordning för att tidigt hitta personer som ligger i riskzonen för att dras till gängkriminella eller våldsbejakande miljöer som skyddet för den personliga integriteten värnas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till regelbundet återkommande vapenamnestier i syfte att få människor att lämna in illegala vapen, ammunition och explosiva varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av kommunernas avhopparverksamhet och tillkännager detta för regeringen. har länge varit ett land med lägre kriminalitet än många andra länder. Det är inte för att vi haft längre straff eller fler poliser på gatorna. Det har däremot en direkt koppling till att vi haft ett starkt välfärdssamhälle med en välfungerande omsorg och skola samt tillgång till arbete och bostäder. Men det gäller inte längre överallt. Både en del förorter och andra platser i landet har drabbats av öppen narkotikahandel, våldsbrott och organiserad kriminalitet utan att samhället har reagerat tillräckligt. På landsbygden ger 112 beskedet att det inte finns någon polis att skicka. som klassamhället är hårdare växer en organiserad brottslighet med löften om snabba pengar fram. Många ungdomar som inte ser någon väg framåt genom studier och arbete lockas av möjligheten att tjäna pengar och vinna anseende genom brott. I denna brottslighets spår finns mänskliga tragedier. Där finns människor som dödas och människor som skadas för livet. Genom samhällets segregation, som håller människor från olika bostadsområden och klasser borta från varandra, ökar avståndet mellan människor. Det skapar avstånd som bäddar för starka åsikter om grupper som sällan eller aldrig träffar varandra och bara hör talas om när det handlar om problem som kriminalitet eller höga sociala avgifter. För att klara av att bruka våld, eller t.o.m. döda en annan människa, måste man avhumanisera henne, intala sig att hon förtjänar att dö. Denna motion behandlar främst två till synes olika kriminella företeelser som väckt stor uppmärksamhet, kriminella nätverks dödsskjutningar samt hatbrott i form av inhemsk terrorism. De är olika brottskategorier och gärningspersoner, men lika på det sätt att de växer fram ur ett samhälle som slits isär, både ekonomiskt och socialt. Gemensamt har de båda brotten att det mestadels är män som begår brotten och att det sker en radikaliseringsprocess innan brotten begås. Ett samhälle med ökande skillnader mellan rika och fattiga, där politiken alltmer inriktas på att ta från arbetare, arbetslösa och sjukskrivna och att ge till dem som redan är rika, är en verklig grogrund för rasistiska och fascistiska rörelser och partier. Känslan av maktlöshet föder otrygghet, syndabockstänkande och hat. Dagens situation ställer höga krav på och andra antirasistiska krafter. Den anpassning till rasisternas verklighetsbild som vi redan sett hos vissa främst borgerliga partier måste mötas och förhindras. Många människors berättigade ilska över att bli utsatta för en samhällsordning där de ständigt förlorar ska vi möta med en vänsterpolitik som utmanar och ifrågasätter den ekonomiska makten och politiska eliten. En politik som innebär konkreta sociala och materiella förbättringar i människors vardag. Därför handlar kampen mot rasism och främlingsfientlighet också om att minska klyftorna. För detta krävs en politik för omfördelning av makt och resurser. står för det politiska alternativ som kan kanalisera människors känsla av maktlöshet till en konstruktiv kamp för förändring av samhället. Detta är en kamp för konkreta förbättringar av människors livssituation. Det handlar om att bedriva en kraftfull generell politik för att utjämna klassklyftorna och för alla människors rätt till arbete, bostad och utbildning, och det handlar om att bekämpa rasism och diskriminering. En antirasistisk politik är en politik för solidaritet och rättvisa. arbetar för ett samhälle där ingen har anledning att se kriminalitet som en lösning. Kriminaliteten utnyttjar och trycker ned människor, särskilt i arbetarområden. Vår lösning handlar om något större och mer effektivt än det som konservativa partier och högern talar om. Vi vill ge alla barn en uppväxt som ger dem möjligheter i livet, från förskolan till skolan och det första jobbet. För den som på allvar vill minska våld och kriminalitet är grunden att bygga ett rättvist samhälle. Men det krävs också en politik som är effektiv i att hjälpa dem som ligger i riskzonen för gängkriminalitet och återföra dem som begått brott till samhället. Många av dem som varit delaktiga i skjutningarna har försökt att lämna det kriminella livet och uppger att det här inte är ett liv de vill leva. Den dag en person beslutar sig för att avsluta sin kriminella livsstil ska det inte finnas någon kö till avhopparverksamheten, då ska hjälpen ges på en gång. Vi vill bryta rekryteringen till organiserad brottslighet och ge möjlighet att leva ett annat liv. Det är absoluta övertygelse att en stark, gemensamt finansierad och jämlik välfärd med en väl fungerande skola, fritidsverksamhet, sjukvård, socialtjänst, låg arbetslöshet och ett starkt socialt försäkringssystem är det bästa sättet att motverka klassamhället och att förebygga kriminalitet. måste grov brottslighet som gängkriminalitet och våldsbejakande extremism bekämpas på ett effektivt sätt med hjälp av lagstiftning som bygger på de grundläggande rättsliga principerna i en rättsstat. Vitmaktrörelsen och islamistisk extremism är extrema politiska antidemokratiska rörelser. De måste också bekämpas politiskt med demokratiska idéer och ideal. Deras syn på människovärde och demokrati måste bekämpas aktivt. Men att hasta igenom ny straffrättslig lagstiftning, vilket varit i fokus under tidigare mandatperioder, kommer inte vara lösningen. Istället behövs en kraftsamling för det förebyggande arbetet. Därtill krävs att förutsättningarna för att tillämpa befintlig lagstiftning ska vara goda och lagstiftningen måste förstärkas där behov finns så att brottsbekämpningen blir effektiv. Vidare måste de som har till uppgift att motverka, förhindra och lagföra grov brottslighet få rätt resurser för att fullgöra sin uppgift. Forskning (se nedan IFF:s rapport) visar att brottsligheten i ligger på en stabil nivå även om skjutningarna dessvärre ökat. Tyvärr lyser detta inte igenom i den kriminalpolitiska debatten. Såväl debatten som politiska ställningstaganden och beslut förespråkar hellre längre och hårdare straff än förebyggande åtgärder, oavsett vilket slags brottslighet det handlar om. visar forskningsresultat både från och från utlandet att frihetsberövande påföljder är ineffektiva. Allmänheten får bilden av att alla sorters brott ökar, våldsbrott och sexualbrott i synnerhet, vilket skapar en känsla av att otryggheten växer. Denna bild gynnar enbart de politiska krafter som vill splittra samhället och dela upp befolkningen efter etniskt eller religiöst ursprung där grupper har olika värde. För att verkligen minska den grova kriminaliteten och stärka människors trygghet i utsatta områden krävs i stället för populistiska utspel om längre och hårdare straff en gemensam politisk vilja för att minska klassklyftorna i samhället. 3.1 Vad säger forskningen om brottsutvecklingen? En rapport[1] från () 2018 visar att brottsligheten i ligger på en stabil nivå (, Brå, 2018). Exempelvis har antalet bostadsinbrott och personrån varit oförändrat under i stort sett och andelen som uppger att de utsatts för misshandel har minskat. Även om det dödliga våldet har ökat ligger det fortfarande på en lägre nivå än toppnoteringen (Brå, 2015). När det gäller ungdomskriminaliteten som helhet uppvisar även den en stabil eller lätt nedåtgående trend (Estrada, 2017) och landets yngre befolkningsgrupper är betydligt mindre brottsbelastade än de äldre grupperna. Men som lagöverträdare har blivit färre (en minskning i prevalens) har antalet brott per lagöverträdare blivit fler (en ökning i incidens). Även om det totala antalet fall av dödligt våld inte har ökat sedan 1990talet har skjutvapenvåldets karaktär förändrats. Andelen dödligt skjutvapenvåld kopplat till kriminella konflikter har ökat från till –2013 (Brå, 2015). Studier av både det dödliga och icke-dödliga skjutvapenvåldet visar en femfaldig ökning bland män mellan –2015, medan ökningen bland män var avsevärt mindre. Utvecklingen av skjutvapenvåld och handgranatsdetonationer är starkt koncentrerad till socialt utsatta områden i svenska storstäder, där levnadsvillkoren är betydligt sämre och individernas resurser svagare. Våldet drabbar främst unga män som är aktiva i, eller vistas i närhet till, kriminella miljöer. I rapporten återfinns 15 244 individer. De utgör av alla individer som förekommer i polisens misstankeregister. För att få en bättre helhetsbild av hur de här personerna samverkar och begår brott med andra har forskarna även studerat de s.k. medmisstänkta. Tillsammans står de för av alla brottsmisstankar –2016. Det är med andra ord en förhållandevis liten grupp unga män som begår den största delen av de grövsta brotten. Det är inte särskilt sannolikt att ”hårdare tag” med längre straff kommer att avhålla denna grupp män och andra unga män som befinner sig i riskzonen för liknande kriminalitet från att begå brott. Vårt resonemang bekräftas och styrks av forskning som visar att längre straff inte är effektiva i den meningen att de får människor att begå färre brott. En person som sitter i fängelse är visserligen delvis förhindrad från att begå nya brott. Men för att få effekt på brottsnivån i samhället krävs att människor sitter inspärrade under väldigt långa perioder[2]. Detta är en helt annan inställning till brottsprevention och straff än den som finns i de nordiska länderna. Vi vänder oss bestämt emot en utveckling där människor sitter inlåsta på lång obestämd tid utan möjlighet till rehabilitering och återanpassning till samhället. Ungefär hälften, , av individerna som studerats i IFF:s rapport har diagnostiserats med någon form av psykisk ohälsa. Detta stödjer vårt synsätt att det förebyggande arbetet är mer framgångsrikt för att hindra människor från att begå brott. Vi behöver satsa mer på psykiatrin, vilket vi gjorde i samarbete med regeringen –2018 då regeringen budgetsamarbetade med . Inom den organiserade brottsligheten har en stor andel bara en förgymnasial utbildning, medan personerna som verkar i extremistiska miljöer i större utsträckning har en gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Bland kriminella nätverk har varit föremål för insatser från . Detta visar att insatser under uppväxten är centrala och att måste stärkas för att kunna fånga upp barn och ungdomar i riskzonen. Enligt , professor i socialt arbete vid Linnéuniversitetet, är gäng särskilt attraktiva i första hand för dem som inte ser några framtidsutsikter i samhället. Vidare går det att motverka utbredningen av gäng och att intervenera i befintliga grupperingar men det kräver ett medvetet, systematiskt och uthålligt arbete. och har arbetat med och forskat om utanförskapets ekonomi . Deras fokus har legat på grupper med narkotikamissbruk, gatuvåld, gängkriminalitet och destruktiva subkulturer. De har gjort en ekonomisk kalkyl över de samhällsekonomiska kostnaderna för gängkriminaliteten (2017). En gängkriminell kostar samhället . Ett gäng kriminella på 15 personer kostar . Uträkningarna visar även att satsningar som skulle förhindra att barn och ungdomar hamnar i utanförskap och kriminalitet skulle betala sig om. 4 förslag till åtgärder Psykisk ohälsa, ekonomisk utsatthet, socialt utanförskap och låg utbildningsnivå är faktorer som kan leda till att personer begår kriminella handlingar. Därför måste det förebyggande arbetet inriktas på att förändra samhällsstrukturer och inte enbart bedrivas på individnivå. Det behövs många åtgärder för att stävja kriminella handlingar oavsett anledningen och motivet till handlingen. Avsaknad av sysselsättning är den mest robusta och genomgående faktorn för den grova brottsligheten och är utmärkande för personer som begår hatbrott eller andra grova våldsbrott. Arbetslösheten går som en röd tråd genom allt utövande av dödligt våld, oavsett sort, från brott med främlingsfientlig karaktär till dödsskjutningar. Vårt arbete för att minska de växande klassklyftorna tillsammans med vårt antirasistiska arbete är därför utgångspunkten för att minska den grova kriminaliteten. Utmärkande för hatbrott med dödlig utgång, när det gäller inhemsk terrorism är, förutom grundmurade främlingsfientliga och rasistiska åsikter, att gärningsmännen inte kommer från socialt utsatta områden utan snarare från medelklassen. Gärningsmännen begår inte brott för att få pengar och statusprylar, utan för att de genom ensamhet och isolering inte lyckas leva upp till bilden av den vita, västerländska lyckade mannen. För att upprätthålla sin maskulinitet använder de våld. Våld som mestadels drabbar personer som inte har ett etniskt typiskt svenskt utseende. Eftersom den rasistiska rörelsen bygger på och upprätthåller manlig överordning är den ett direkt hot mot kvinnors rättigheter. Kampen mot rasism och högerextremism hör därför nära samman med den feministiska kampen. Det är också av stor vikt att bekämpa de extrema antidemokratiska rörelser som vitmaktrörelsen och islamistisk extremism utgör. Kriminella nätverk, som livnär sig på illegal vapenhandel, narkotika och småbrott, upprätthåller också status och maskulinitet genom våld, även om den ideologiska uppfattningen oftare saknas som motiv. Ofta drabbas och dödas personer i andra kriminella nätverk, men befinner sig stora delar av resten av samhället i våldets grepp. Misslyckandet och utanförskapet från resten av samhället, arbetslöshet och avsaknad av sysselsättning är faktorer som bidrar till såväl dödsskjutningar på i som skolattentatet i . Det är kriminalitet som växer ur upprätthållande av en maskulinitet som inte bekräftas av samhället. En våldsamhet som bekräftas och förstärks av det kriminella nätverket eller av främlingsfientliga sidor på internet tillsammans med andra s.k. ensamvargar. Det kan ske genom att unga män blir kränkta av varandra och drar vapen i olika förorter. Eller genom de fruktansvärda brotten på Utøya 2011 eller i där gärningsmännen försöker upprätthålla sin status i samhället genom rasistiska konspirationsteorier och tar till vapen och dödar personer med annan hudfärg än den egna. Såväl jihadister som vitmaktanhängare ägnar sig inte sällan åt grov kriminalitet. Långa fängelsestraff är därför inte alltid ett problem för dessa män, utan något som snarare kan höja deras interna status. Åtgärder som krävs för att stoppa den ofta dödliga kriminaliteten är många, de är likartade men även väsentligt åtskilda. I ett samhälleligt perspektiv måste de ekonomiska klyftorna minska. Förslag finns att läsa i riksdagsmotioner och budgetmotion. Nedan följer förslag inom den rättspolitiska ramen. 4.1 Tillsätt en nationell mot skjutningar Skjutvapenvåldet skördar unga människors liv och slår sönder familjer. Otryggheten för alla invånare ökar i de områden där skjutningarna förekommer och kan liknas vid ett krigstillstånd. Det är nu hög tid att regeringen tar ett helhetsgrepp på problematiken med utgångspunkt i forskning och beprövad erfarenhet i syfte att minska förekomsten av skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. Alla berörda aktörer och myndigheter som polis, kriminalvård, , socialtjänst, skola, civilsamhällets organisationer, relevanta forskare m.fl. behöver samlas i syfte att ta fram en konkret handlingsplan för att minska våldet och gängkriminaliteten. Vidare bör kommunernas, regionernas respektive statens ansvar och skyldigheter tydliggöras i arbetet. Regeringen bör tillsätta en nationell i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Förebyggande arbete med målgruppen unga män Det finns många förklaringsmodeller kring varför personer blir gängkriminella eller radikaliseras till våldsbejakande miljöer. En radikalisering sker i en kontext där många olika komponenter spelar in. Radikaliseringen bör ses inom en socialpolitisk ram, där social osäkerhet, arbetslöshet, otrygghet, skola och hopplöshet spelar sin roll. Detsamma gäller deltagandet i gängkriminella grupperingar. Det är framför allt män som dras till gängkriminalitet och extrema värderingar och som radikaliseras. Det är i miljöer som hyllar den aggressiva maskuliniteten som detta sker. Män som hyllar krig, blod och våld och som ser kvinnor som underlägsna varelser. Detta är en nidbild av maskulinitet, dragen till sin yttersta spets. Därför behöver problematiken med våldsamt beteende, extremism och radikalisering också förstås och angripas utifrån de existerande stereotypa och destruktiva könsroller som finns och som framhålls, förstärks och reproduceras av de våldsbejakande grupperna. Män är överrepresenterade bland våldsbejakande grupper men det finns även kvinnor som medverkar. Olika våldsbejakande miljöer kan ha behov av olika former av förebyggande åtgärder och måste vara anpassade till lokala förhållanden. Ungefär var tredje ensamagerande gärningsman är socialt isolerad, och metoder för att upptäcka riskbeteende som [4] måste få större spridning. Vi vill se fler initiativ för att på allvar jobba med målgruppen unga män i våldsförebyggande syfte. Skolan kommer här att spela en central roll då den når i stort sett alla främst under mellan- och högstadieåren. En idé kan vara ytterligare satsningar på att sprida det arbete med målgruppen som redan bedrivs genom via vid . Regeringen bör ge lämplig aktör i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för att arbeta med unga män i syfte att förebygga gängkriminalitet och våldsbejakande extremism. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3 Sprid polisens projekt ”Sluta skjut” till hela landet ”Sluta skjut” är ett samarbete mellan polisen, Kriminalvården, och engagerade medborgare för att förebygga skjutningar och göra det lättare att få rätt stöd för den som vill bort från ett våldsamt liv. Strategin bygger på en beprövad amerikansk modell, GVI (gruppvåldsintervention), som visat goda resultat i våldsutsatta städer i . Strategin togs fram i av och vid . GVI har upprepade gånger visat att våldet kan minska dramatiskt när medborgare, polis, kriminalvård och socialarbetare går ihop för att arbeta direkt med den lilla men aktiva del av samhället som ägnar sig åt våld och kriminalitet i grupper. Kortfattat handlar det om att bryta den gruppdynamik som fostrar ett våldsamt beteende och ersätta den med en gruppdynamik som ser och förstår de många negativa konsekvenserna som följer en våldsakt, och fördelarna med att upphöra med våldet. Strategin handlar om ett välkoordinerat samarbete, ett bättre nyttjande av existerande resurser och sättet att kommunicera ut arbetet till grupper och deltagare. Även om lösningen låter enkel så kan det vara svårt att vara den som lägger ifrån sig vapnet först, även om personen kanske vill. GVI:s strategier är utformade för att underlätta för de som är inblandade i skjutningar att upphöra med dem. En central del av GVI är en s.k. call-in. En call-in är ett möte mellan gruppmedlemmar och de aktörer som gemensamt jobbar med strategin, dvs. polis, socialtjänst, kriminalvård och representanter från samhället som grupperna respekterar och lyssnar på. Syftet med en call-in är att informera medlemmarna om de konsekvenser som drabbar hela gruppen om en person skjuter någon annan, att etablera ett tydligt budskap från alla delar av samhället att våld inte är accepterat, erbjuda en väg ut från ett liv i våld med hedern i behåll och där stöd finns för den som vill hitta en hederlig väg in i samhället igen. De som kallas till en call-in är personer som redan är i kontakt med kriminalvården, som en del av deras villkorliga frigivning eller skyddstillsyn. De som deltar i en call-in ska sedan sprida budskapet vidare. Regeringen bör ge och Kriminalvården i uppdrag att ta fram en plan för att sprida ”Sluta skjut” till hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4 Satsa på förebyggande arbete anser att kriminalitet och radikalisering i första hand ska hanteras som en socialpolitisk fråga i stället för en säkerhetspolitisk. Det är också avgörande att vårt samhälle förmår hantera antidemokratiska krafter och rörelser. Vår uppfattning är att dagens utbildningssystem, de ökade klyftorna i samhället, nedmonteringen av de sociala skyddsnäten, arbetslöshet och en ökad segregation leder till att en del personer blir diskriminerade och hamnar utanför samhället. Denna utveckling leder i sin tur till en ökad rekryteringsbas för bl.a. gängkriminalitet och våldsbejakande extremism. Vi vill därför se politiska initiativ och lagstiftning som framför allt stärker kommuners, civilsamhällets och andra aktörers förebyggande arbete, snarare än en ensidig fokusering på rättspolitiken och straffrättsliga aspekter. När samhället lämnar vissa orter eller stadsdelar kan de kriminella, våldsbejakande krafterna slå rot. Sådana krafter har betydligt svårare att agera i ett lokalsamhälle där det finns en närvarande områdespolis som har invånarnas förtroende, mötesplatser i form av folkbibliotek, ett aktivt civilsamhälle och fritidsgårdar, samhällsinstitutioner i form av socialkontor, försäkringskassa och arbetsförmedling samt förskolor och skolor där personalen har resurser och tid att se varje barn. Ett samhälle där människor trivs och har framtidstro.