mot · H7023296 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till åtgärder för värdefull natur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till åtgärder för havs- och vattenmiljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka stödet till insatser för internationella klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska stödet till klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska stödet till klimatpremier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till stöd för gröna och trygga samhällen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslaget till laddinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslaget till klimatbistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslaget till utsläppsbroms och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (M) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. Därför är det glädjande att världens länder har enats om , vilket förbinder dem att hålla den globala medeltemperaturen väl och göra ansträngningar för att temperaturen inte ska öka med mer än 1,5. På det nationella planet har och sex andra riksdagspartier enats om målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser . Det svenska 2045-målet, som föreslogs av Miljömålsberedningen och sedan antogs av genom det förstärkta klimatpolitiska ramverket, är ambitiöst. För att nå det krävs kostnadseffektiva åtgärder. Varje satsad klimatkrona måste ge största möjliga utsläppsminskning. För att skapa långsiktig legitimitet för klimatpolitik behöver minska utsläppen som den ekonomiska utvecklingen fortsätter. Detta lyckades Alliansen med under sin regeringstid. Då minskade utsläppen med som ekonomin växte med . Tyvärr ökade utsläpp . Regeringens klimatpolitik fungerar inte. vill få största möjliga klimatnytta för varje satsad krona som tillväxten värnas i hela landet. Klimathotet är globalt och åtgärder behöver därför vidtas både lokalt, nationellt och internationellt. vill bland annat minska utsläppen genom att öka energiproduktion av både el från kärnkraft och förnybart, i syfte att underlätta elektrifiering av . De svenska växthusgasutsläppen kommer numera i huvudsak från basindustrin och transporter. De står vardera för en tredjedel av utsläpp. För att minska basindustrins utsläpp krävs betydande teknisk utveckling. Det kan exempelvis handla om att producera fossilfritt stål eller teknik för att fånga och lagra koldioxidutsläpp från raffinaderier. Stödet till investeringar i ny teknik ska därför öka. Sådana innovationer ger effekt både i och globalt. Elektrifiering av transportsektorn är en av nycklarna för att minska utsläppen. Vi föreslår ett teknikneutralt stöd till infrastruktur för elektrifierade vägtransporter. Klimatfrågan är i sanning gränsöverskridande. vill minska användningen av fossil energi globalt och föreslår ökade satsningar på klimatbistånd för att minska utsläppen och bidra till ekonomisk utveckling. Vi vill fortsätta med internationella klimatinsatser för att kostnadseffektivt minska utsläppen internationellt och återinför en modifierad utsläppsbroms i syfte att ytterligare driva på omställningen i . Miljöförstöring måste förhindras och bekämpas. Förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta för kommande generationer – är kärnan i den moderata miljöpolitiken. Vi ser exempelvis i hur döda havsbottnar breder ut sig, och övergödningen skapar stora problem. Läkemedelsrester skadar fisk och minskar den biologiska mångfalden. Mikroplaster sprids i våra hav. vill därför förstärka det regionala arbetet både i och i och se kraftfullare åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan. Vi vill också stärka stödet till reningsteknik, för att avskilja läkemedelsrester, mikroplaster och andra gifter. avvisar regeringens förslag om att öka förvaltningsutgifterna för med 2020–2022 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. minskar även anslaget med 2020–2022 till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur minskar anslaget till åtgärder för skydd av värdefull natur med –2022 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö är till stor del omgivet av hav och har en lång kustlinje. Havet ger oss livsmedel, möjligheter att transportera varor och personer samt möjligheter till rekreation. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av jordens biologiska mångfald. utsätts hav, sjöar och vattendrag för stora påfrestningar. En del havsområden är kraftigt trafikerade. Mänsklig aktivitet bidrar till övergödning, försurning, utsläpp av farliga ämnen och marin nedskräpning. fortsätter att vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra havs- och vattenmiljön. avvisar regeringens satsning på havs- och vattenmiljön på , till förmån för vår egen större satsning på 2020–2022. När satt i regering skapades en statlig medfinansiering av lokala vattenvårdsprojekt, det så kallade LOVA-bidraget. Bidraget utbetalas av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Exempelvis har LOVA-bidraget gått till va-planering och va-åtgärder, inventering av avlopp, effektivare avloppsrening, lantbruksåtgärder som installering av kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödningen och spridningen av giftiga ämnen och för att minska förlusten av biologisk mångfald. vill öka bidragen med 2020–2022. Östersjösamarbete mot övergödning och nedskräpning är till följd av långsam vattenomsättning mycket känsligt för övergödning. För att minska övergödningen krävs internationellt samarbete och gemensamma ansträngningar. Det är glädjande att samtliga länder runt genom Helcoms Baltic Sea Action Plan har åtagit sig att till 2021 minska utsläppen av näringsämnen. Trots detta är det nödvändigt att förbättra det gemensamma Östersjöarbetet. –2022 avsätter vi för en förstärkning av det internationella arbetet i både och samt för ytterligare åtgärder mot övergödning och nedskräpning. Forskning kring den miljön Den biologiska mångfalden i många av våra hav och vattendrag hotas av att kemikalier, läkemedel och mikroplaster sprids ut. Övergödningen är ett annat stort problem i där syrefria bottnar breder ut sig. Torsken är svårt utsatt i , och de vetenskapliga rekommendationerna är ett stopp för torskfisket i . Därför föreslår vi ett riktat stöd till Havs- och vattenmyndigheten för forskning kring den miljön och biologiska mångfalden i våra hav och vatten. Stödet ska omfatta 2020–2022. Stranderosionen gör att landmassor försvinner ut i havet, och kan leda till stora kostnader både för samhället och för de personer som drabbas. Stora och unika naturvärden riskerar att förstöras och den för kustkommunerna viktiga turistnäringen påverkas negativt. För att motverka stranderosion finns möjlighet att återföra sand som erosionen tagit med sig från stränderna ut till havs. anslår 2020–2022 för att förebygga och åtgärda stranderosion. Bärgning av miljöfarligt avfall i havet Det har tidigare saknats tillräcklig lagstiftning som reglerar vissa typer av miljöfarlig verksamhet. Det har lett till att miljöfarligt avfall har dumpats i haven. Staten bör ta ett större ansvar för att miljöfarligt avfall som har identifierats i haven bärgas för att undvika större skador på den miljön. avsätter 2020–2022 för att bärga miljöfarligt avfall i havet. Vatten är en lokal resurs. Det innebär att tillgång till, och hot mot, rent vatten varierar i olika delar av landet. Historiskt har inte vatten varit en begränsad resurs i och därför används det i många fall ineffektivt. Nya utmaningar kräver ökade investeringar för att trygga vattenförsörjningen på lång sikt. och föreslog i budgeten ett nytt stöd till lokala initiativ och investeringar i ny teknik. Stödet syftar till att medfinansiera åtgärder som tryggar tillgång till dricksvatten och motverkar effekter av torka. Åtgärderna kan omfatta inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar och vattensnål teknik, men även långsiktiga åtgärder som anläggning av vattenmagasin och våtmarker. avsätter till stödet –2022. Anslag 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationella klimatinvesteringar är ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen och bidra till internationellt klimatsamarbete. ökar anslaget till internationella klimatinvesteringar med 2020–2022. Klimatklivet har kritiserats av såväl som vara ineffektivt. Stödet har i vissa fall betalats ut till åtgärder som skulle ha genomförts även utan stödet och i andra fall till åtgärder med liten eller ingen klimatnytta. Trots det utökar regeringen stödet i sin budget. avskaffar hela stödet till Klimatklivet, inklusive ladda hemma-stödet, för att prioritera mer effektiva insatser för att minska utsläppen av växthusgaser. Det resulterar i minskade kostnader för staten på . minskar kostnaderna med och 2022 med . minskar anslaget till klimatpremier med 2020–2022 för att finansiera andra prioriterade reformer inom klimatområdet. Anslag 1:18 Stöd till gröna och trygga samhällen minskar anslaget till gröna och trygga samhällen med 2020. Anslaget minskas med 150 miljoner 2021 och med 2022. avvisar regeringens förslag om en anslagsökning till Industriklivet med till förmån för vår egen anslagsökning till klimatavdraget med lika mycket pengar. Vi föreslår ett klimatskatteavdrag för basindustri som investerar i teknik som kan minska eller helt eliminera utsläppen. har en omfattande basindustri med gruvnäring, stålindustri, cementproduktion, kemiindustri och massa- och pappersindustri. Basindustrin har kommit långt i att minska sina utsläpp – men måste precis som alla andra sektorer fortsätta att minska dem. För att skapa incitament för företagen att investera i tekniker som minskar eller eliminerar basindustrins utsläpp inför vi ett klimatavdrag. Avdragets storlek ska vara relaterad till storleken på utsläppsminskningarna som åstadkoms. avsätter 2020–2022 till klimatavdraget och behåller till Industriklivet. För anslag 1:6 Kemikalieinspektionen, anslag 1:9 och anslag 1:15 Havs- och vattenmyndigheten minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Elektrifiering är en av nycklarna för att minska utsläppen från transportsektorn. För att bidra till omställningen av transportsektorn och främja att fler väljer och vågar investera i laddbara, miljövänligare fordon behöver staten, där det är samhällsekonomiskt motiverat, ta ett ansvar för utbyggnaden av laddinfrastruktur för att skapa ett nätverk av publika laddstationer. Stödet ska vara teknikneutralt såtillvida att det ska kunna stötta investeringar i infrastruktur för koldioxidfria transporter som inte kan använda sig av traditionell infrastruktur för bensin och diesel. Vi anslår och 2021 och 2022 för utbyggnaden av teknikneutral laddinfrastruktur. vill att biståndspolitiken i högre utsträckning ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och vill därför öka klimatbiståndet. Alla länder måste bidra till att minska utsläppen av växthusgaser om vi ska klara klimatutmaningen. På samma gång måste fattigare länder och människor tillåtas göra samma välståndsresa som vi har gjort i . Ekonomisk utveckling måste därför gå hand i hand med minskade utsläpp. lägger en relativt liten andel av biståndet på åtgärder för att minska utsläppen. avsattes ca eller av Sidas utbetalningar till åtgärder för en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling. Det är för lite för att få bukt med en av mänsklighetens största utmaningar. Vi vill därför omfördela medel från det befintliga biståndet för att möjliggöra att mer pengar öronmärks till klimatbistånd. Syftet är att minska beroendet av fossil energi i utvecklingsländer för att minska utsläppen av växthusgaser. avsätter 2020–2022 i syfte att stärka klimatbiståndet. avsätter 2020–2022. Vi återinför den utsläppsbroms som regeringen avskaffade i modifierad form i enlighet med resonemang. Utsläppsbromsen innebär att köper utsläppsrätter och annullerar dem vid tillfälle då de gör störst effekt i förhållande till den automatiska annullering som är på väg att införas i EU:s utsläppsrättshandelssystem. Syftet med utsläppsbromsen är att ytterligare driva på omställningen i . Exempelvis är det avgörande att utsläppen från den europeiska kolindustrin skyndsamt minskar. Kopparklint (M)