mot · H7022915 · 2019-10-03 00:00:00 — All forskning indikerar att betydelsen av elevers sociala bakgrund, klasstillhörighet och etniska bakgrund för skolresultaten ökar. Skolan har gått från att vara en klassutjämnare till att vara en klassförstärkare. Undersökningar visar även att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats . Skillnaderna i resultat och kunskaper har ökat mellan elever, skolor och kommuner. har inte alla elever samma rätt till kunskap i praktiken. Det fria skolvalet i har bidragit till att elever med hög studiemotivation samlas i skolor där det finns många andra studiemotiverade elever. Skolsegregationen är den viktigaste orsaken till de försämringar i resultat som vi har sett . Elever från familjer med utbildningstradition samlas på vissa skolor medan andra elever som i utgångspunkten kan ha svårare att nå målen samlas på andra skolor och halkar efter allt mer. Föräldrars utbildningsbakgrund spelar allt större roll för hur väl barnen utvecklas under sin skolgång. Konsekvensen av detta har bl.a. blivit en ökande skolsegregation. Ett högkvalitativt skolsystem är enligt mening ett system där inget barn ska behöva finna sig i att gå i en skola som ger sämre förutsättningar än andra skolor, utan alla elever ska kunna lita på att de går i en bra skola. Den svenska skolan är inte i kris, men det är den svenska skolpolitiken. Skolpolitiken måste ha som tydlig utgångspunkt alla elevers rätt till likvärdig och högkvalitativ kunskap, inte bara på pappret utan också i praktiken. Men skolvalet leder åt helt fel håll. Att skolan ska vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas blir alltmer avlägset. anser att alla barn oavsett bostadsort, klassbakgrund och etnisk bakgrund ska garanteras en bra skola i stället för dagens segregerande skolvalssystem. Dagens system med ett fritt skolval i måste därför avskaffas och ett nytt system med visionen om allas likvärdiga rätt till kunskap tas fram. Genom ett omvänt perspektiv på skolplaceringar och genom att friskolornas möjligheter att använda sig av segregerande antagningsregler tas bort, kan en modell som leder till mer likvärdiga förutsättningar för skolor och elever skapas. Dagens bostadsmarknad är inte gjord för dem som exempelvis har tillfälliga jobb, är mitt i en skilsmässa, vill flytta ihop, är arbetslösa, sjuka, har gamla skulder eller har den alltför låga lön som timanställningen i omsorgen innebär. Situationen på svensk bostadsmarknad kan beskrivas i termer av bostadsojämlikhet – en ojämlikhet nära länkad till de inkomst- och förmögenhetsklyftor som ökat i . byggs bostäder, men inte i den utsträckning som är nödvändig och inte de bostäder som behövs mest. Hyrorna i de nyproducerade lägenheterna ligger på nivåer långt över vad de flesta kan betala. Antalet hyresrätter har minskat genom ombildningar till bostadsrätter och av de som finns tillgängliga används en del för ren hotellverksamhet. Företag blockhyr lägenheter till sina anställda och tvingas hyra lägenheter för dyra pengar till de mest utsatta. Bristen på bostäder, framför allt hyresrätter, är även en hämmande faktor för kommuners och regioners utveckling. Den kan också bli till ett hot mot välfärden när de som ska arbeta inom t.ex. vård och omsorg inte hittar lämpliga bostäder på rimligt avstånd från arbetsplatsen. Människor måste kunna flytta dit där jobb och utbildningsplatser finns. Kan vi inte vända utvecklingen kommer allt fler att hamna utanför den ordinarie bostadsmarknaden och i stället få sätta sitt hopp till olika former av nödlösningar. Idén om att marknadshyror skulle vara lösningen på bostadsbristen och resultera i rimliga hyror återkommer med jämna mellanrum. I modern tid har vi haft marknadshyror och det har aldrig fungerat. Marknadshyror leder med obönhörlig logik till höjda hyror framför allt i ett läge där efterfrågan är stor och tillgången på bostäder låg vilket gäller i en majoritet av våra kommuner. Marknadshyror skulle ge växande klyftor som vore mycket svåra att åtgärda; det visar all erfarenhet. I alla länder som har marknadshyror har man tvingats införa ett system med social housing, dvs. statligt subventionerade bostäder. höjda hyror leder till att det för stora grupper människor till slut blir omöjligt att betala en hyra. Varje lönehöjning, pensionshöjning eller barnbidragshöjning äts upp av höjda hyror. Bostaden måste sluta vara en vara på en marknad och ses för vad den verkligen är – en social rättighet. För att komma till rätta med den omfattande bostadsbristen i allmänhet och bristen på hyresrätter i synnerhet förutsätts att stat och kommun vidtar kraftfulla åtgärder för att bygga bort bostadsbristen med fokus på hyresrätter med rimliga hyror. För statens del krävs ett större ansvar för finansieringen i form av ett utökat investeringsstöd, statliga topplån och riktade statsbidrag till de kommuner som bygger hyresrätter. För kommunernas del krävs en mer offensiv planering och ett mer effektivt genomförande av byggprojekt. 4.3.6 Arbetskraftsbrist och personalförsörjning Kommunsektorn står inför stora utmaningar . Parallellt med den ansträngda ekonomin står kommuner och landsting inför ett mycket stort rekryteringsbehov. Detta framgår inte minst av medelfristiga prognoser (2020–2027). I dessa antas personaltätheten vara i kommunsektorn. Den demografiska utvecklingen, med fler äldre och yngre, leder då till ett stort behov av personaltillskott framöver. För att kunna bibehålla dagens personaltäthet kommer den kommunfinansierade sysselsättningen att behöva öka med ca 137 000 personer . Detta behov ska sättas i relation till prognos för den totala sysselsättningsökningen , som uppgår till 342 000 personer. För att kunna upprätthålla personaltäthet behöver alltså av den prognostiserade sysselsättningsökningen ske i den kommunfinansierade sektorn. Detta kommer av förklarliga skäl att bli svårt, då näringslivet också har stora rekryteringsbehov. För att kommunsektorn ska lyckas med sin personalförsörjning krävs både stora utbildningssatsningar och betydande ansträngningar för att öka välfärdssektorns attraktivitet. Det handlar om arbetsmiljön och att kommuner och landsting måste ges resurser till höjda löner och förbättrade arbetsvillkor. Därtill måste utbildningarna till välfärdens olika yrken göras mer attraktiva. presenterar i denna motion en föreslagen stor utbildningssatsning för att långsiktigt säkra personalförsörjningen inom välfärdssektorn. Denna satsning presenteras i avsnitt 7.3. Även i näringslivet har arbetskraftsbristen legat på höga nivåer , trots arbetslöshetsnivåer på 6–, vilket tyder på matchningsproblem på den svenska arbetsmarknaden. Den senaste tidens nedgång i antalet sysselsatta har dock resulterat i att arbetskraftsbristen i näringslivet sjunkit, även om bristtalen är något högre än normalt. 5 syn på regeringens ekonomiska politik Budgetpropositionen svarar dåligt mot de utmaningar och strukturproblem den svenska ekonomin lider av. I flera fall t.o.m. förvärrar regeringen problemen. Detta gäller inte minst ifråga om de växande ekonomiska klyftorna i samhället. I finansplanen redogör regeringen för fördelningseffekterna av de förslag som direkt påverkar de disponibla inkomsterna. En tredjedel av de medel regeringen satsar går till män i den översta inkomstgruppen (topp ). Personerna i den översta inkomstgruppen ökar sina inkomster 2–3 gånger så mycket jämfört med övriga inkomstgrupper till följd av regeringens reformer. Den skeva fördelningsprofilen beror dels på att regeringen avskaffar den s.k. värnskatten, vilket innebär att regeringen avsätter till sänkt skatt för personer som tjänar , dels på att regeringen låter bli att stärka upp socialförsäkringarna. Regeringens politik kommer att leda till ökad ojämlikhet. Mot bakgrund av att de ekonomiska klyftorna ökat snabbast i bland alla får det anses som anmärkningsvärt att regeringen går fram med en budget där närmare hälften av de reformer som direkt påverkar de disponibla inkomsterna går till den översta inkomstgruppen. Regeringen väljer dessvärre också att inte prioritera satsningar på välfärden. Runt om i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. Detta syns också i budgetpropositionens siffror, där den kommunala konsumtionen inte ens växer i takt med den demografiska utvecklingen. [8] och framåt ser det än värre ut. Då beräknas den kommunala konsumtionen till och med sjunka, trots att de demografiska behoven talar för att konsumtionen borde öka med , se figur 6 nedan. Detta kan jämföras med den historiska utvecklingen. växte den kommunala konsumtionen i genomsnitt mer än vad de demografiskt betingade utgifterna ökade. Som framgår av figuren nedan skiljer sig den prognostiserade utvecklingen dramatiskt från utvecklingen under . Om prognoserna blir verklighet kommer detta medföra mycket stora nedskärningar i välfärden. Figur 6 konsumtion och demografiska behov Procentuell förändring, fasta priser Källa: konsumtion: BP20 och KI. Demografi: SKL och 2019:1128. Kommuner och Landsting (SKL) har visat på ett resursgap på och bedömning av resursgapet är än större. I detta läge väljer regeringen att endast skjuta till till kommunsektorn . (Regeringen har förvisso tidigare aviserat att statsbidragen till kommunsektorn ska öka med ytterligare . Men mot bakgrund av regeringens egna siffror och SKL:s och bedömningar går det att slå fast att detta inte kommer att räcka. I ett läge där konjunkturen mattas av och arbetslösheten ökar blir den aktiva arbetsmarknadspolitiken än viktigare. kan konstatera att regeringens s.k. jobbpaket innehåller en del bra satsningar för att fler ska komma i arbete. Vi menar dock att det krävs en betydligt mer ambitiös arbetsmarknadspolitik för att rusta och stödja de som står utan jobb. En välfungerande, yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en central del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadsutbildning leder i hög utsträckning till arbete och ger långsiktigt positiva effekter på deltagarnas arbetsinkomster. Trots detta har antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning minskat . vill öka antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen. bör antalet personer i kvalitativt välfungerande arbetsmarknadsutbildningar fördubblas. Världen befinner sig i ett klimatnödläge. I har utsläppsminskningarna bromsat in när de i stället borde accelerera. Regeringen ökar visserligen anslagen för klimatinvesteringar och stöd för omställning, men åtgärderna är långt ifrån tillräckligt kraftfulla för att nå våra uppsatta mål. anser, i likhet med , att investeringsbehoven i fossilfria lösningar är betydligt större på lokal och regional nivå än vad regeringen förmår möta med förslagen. Detta gäller inte minst för transportsektorn där kraftfulla politiska åtgärder krävs för att minska utsläppen i nödvändig omfattning till 2030. saknar i budgeten en sammanhållen och rättvis klimatpolitik som omfattar alla politikområden och som stoppar fossila investeringar. Sammanfattningsvis är det slående hur passiv regeringen är när nu konjunkturen viker nedåt. I det här konjunkturläget borde det vara självklart för regeringen att sjösätta större investeringar i infrastruktur, bostäder och klimatomställning. Att skjuta till tillräckligt med pengar för att förhindra uppsägningar i kommunsektorn och för att klara personalförsörjningen i välfärden är en enkel men effektiv åtgärd för att motverka konjunkturnedgången. 6 riktlinjer för den ekonomiska politiken Den ekonomiska politiken ska inriktas mot full sysselsättning och ekonomisk jämlikhet. Arbetet utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är därtill grunden för personlig frihet och självständighet. Hög arbetslöshet innebär ökad makt för kapitalet på de arbetandes bekostnad. Under hot om uppsägningar kan reallönerna pressas ned, arbetsförhållandena försämras och anställningstryggheten luckras upp. Ekonomisk jämlikhet ökar sammanhållningen och tilliten i samhället. Ökad jämlikhet är också viktigt för den ekonomiska utvecklingen. Flera studier har visat på ett positivt samband mellan ökad jämlikhet och ökad tillväxt. Den accelererande globaliseringen innebär ökat konkurrenstryck och att strukturomvandlingen i den svenska ekonomin går allt snabbare. Men för att vi ska kunna bejaka strukturomvandlingen krävs både en bra arbetslöshetsförsäkring som alla har råd med och möjligheter till omskolning och vidareutbildning. Därtill krävs en strategisk näringspolitik som identifierar och understödjer komparativa fördelar i den globala ekonomin, samt betydande satsningar på forskning och utveckling. Vi ska inte konkurrera genom lägre löner utan höja arbetskraftens kunskapsnivå i bred bemärkelse. Det behövs därför ett brett kunskapslyft. Först och främst måste förbättras. Den svenska ekonomin präglas av hög arbetslöshet som stora investeringar måste till. Det saknas inte arbetsuppgifter. Vi behöver investera i infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik för att ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. Bostadsbristen i storstäderna måste byggas bort och inom välfärden finns stora eftersatta behov. Dessa investeringar håller uppe efterfrågan som de stärker långsiktiga tillväxtförutsättningar. Offentliga investeringar är av avgörande betydelse såväl för näringslivets utveckling som för kvaliteten på den offentliga konsumtionen i form av t.ex. välfungerande sjukhus och skolor. Genom offentliga investeringar i infrastruktur, exempelvis i form av ökat banunderhåll och nya järnvägsspår, förbättras näringslivets transporter som miljöpåverkan kan minska. Genom investeringar i utbildning och forskning får näringslivet tillgång till kvalificerad arbetskraft med rätt utbildning och kan vidareutveckla nya produkter och tjänster. Investeringar i nya bostäder bidrar till att skapa bättre förutsättningar för folk att flytta dit jobben finns och ökar företagens möjligheter att rekrytera den kompetens som efterfrågas. Gemensamt finansierade tjänster som utbildning och sjukvård som är lika för alla är helt avgörande för ett jämlikt samhälle och för att personer från olika ekonomiska och sociala bakgrunder ska kunna få någorlunda lika möjligheter till studier och arbete. Väl fungerande välfärdstjänster är också avgörande för ett jämställt samhälle. Om de gemensamma omsorgstjänsterna inte byggs ut i takt med ökande behov kommer istället behovet av oavlönat omsorgsarbete fortsätta öka. All erfarenhet visar att det i praktiken främst innebär minskat utrymme för avlönat arbete för kvinnor. Välfärden står nu inför stora utmaningar. Inte minst handlar det om att kommuner och landsting står inför ett mycket stort rekryteringsbehov. För att kommunsektorn ska lyckas med sin personalförsörjning krävs både stora utbildningssatsningar och betydande ansträngningar för att öka välfärdssektorns attraktivitet. Centralt i det sammanhanget är också att göra utbildningarna till välfärdens olika yrken mer attraktiva. Det finanspolitiska ramverket har ändrats genom att nivån på överskottsmålet sänkts från till av bnp över en konjunkturcykel. har också kompletterats med ett s.k. skuldankare som innebär att den offentliga sektorns finansiella bruttoskuld (den s.k. Maastrichtskulden) ska stabiliseras av bnp. Det låga ränteläget har emellertid skapat en diskrepans i ramverket där överskottsmålet och skuldankaret synes oförenliga. Med rimliga antaganden om räntorna kommer ett finansiellt sparande på i genomsnitt av bnp att leda till att den offentliga skulden blir betydligt lägre än av bnp. [9] I den finanspolitiska överenskommelsen om nytt ramverk ingår att nivån på överskottsmålet löpande ska ses över. Den första översynen är planerad till slutet av nästa mandatperiod. anser att det finns skäl att tidigarelägga denna översyn, då förutsättningarna för det finanspolitiska ramverket har ändrats eftersom allt mer tyder på att de låga räntorna är här för att stanna. [10] För att kunna möta de demografiska förändringarna och genomföra stora infrastrukturinvesteringar bör överskottsmålet sättas till noll, dvs. att de offentliga finanserna ska vara i balans över en konjunkturcykel. 7.1 Mer pengar till kommunsektorn Framöver står kommunsektorn inför mycket stora utmaningar. Det handlar främst om den förändrade demografiska utvecklingen. Andelen äldre ökar som det kommer att ske en stor ökning av antalet elever i . För att få perspektiv på de kommande behoven kan vi studera hur de demografiskt betingade utgifterna ökat historiskt. ökade dessa med i genomsnitt . ökade de med igenomsnitt, medan prognosen –2022 är att de kommer att öka med ca 1,1–1,. [11] Även på inkomstsidan väntas en ofördelaktig utveckling , vilket gör kommunsektorns situation än mer prekär. beräknas det reala skatteunderlaget att växa med , vilket kan jämföras med en ökningstakt på 1–1,2017–2019. Som tidigare nämnts leder detta till att SKL gör bedömningen att det saknas resurser i kommunsektorn på motsvarande för att klara de kostnadsökningar som följer av den demografiska utvecklingen. [12] I budgetpropositionen tillförs kommunsektorn och regeringen har aviserat ytterligare höjningar på . Det saknas med andra ord för att kommunerna ska kunna klara av de kostnadsökningar som följer av den demografiska utvecklingen. föreslår därför att de generella statsbidragen till kommunsektorn ökar med . Därutöver föreslår en rad riktade satsningar för att kunna stärka välfärden. För att underlätta personalförsörjningen inom välfärdens olika bristyrken föreslår vi att den s.k. Dalamodellen införs nationellt. Förslaget, som beskrivs närmare i avsnitt 7.3, innebär en ny utbildningsform där studenterna får anställning med lön, som de studerar. avsätter vi för denna satsning. Äldreomsorgen har varit eftersatt. avsätter för ett särskilt äldreomsorgspaket som innehåller pengar för personaltäthet och fortbildning, samt resurser till äldreboenden och avgiftsfria trygghetslarm. Den psykiatriska vården behöver stärkas över hela linjen. anslår för att stärka upp såväl den öppna som slutna vården samt för att stärka upp barn- och ungdomspsykiatrin. Inom förskolan är barngrupperna fortfarande för stora. Flera kommuner bygger just nu förskolor för barngrupper på 18 barn eller fler. Detta trots att det finns en rekommendation på att barngrupperna inte ska vara större än 15 barn. För att motverka denna utveckling tillför i en särskild personalsatsning riktad mot förskolan. För att stärka sjukvården avsätter vi . Pengarna kan gå till fler anställda, kompetensutveckling och förbättrade arbetsvillkor. anslår också för att särskilt stärka sjukvården i glest befolkade regioner. I tabell 2 nedan visas större budgetsatsningar till kommunsektorn. Sammantaget tillför vi kommunsektorn ca 2020, och 30 respektive . Tabell 2 budgetsatsningar mot kommunsektorn Avvikelse mot regeringen, Minskade barngrupper i förskola och fritidshem Arbetsmiljö/villkor inom sjukvården Nej till prestationsbundna insatser Avgiftsfria läkemedel till personer +80 år Satsning på socioekonomiskt utsatta områden Billigare och stärkt regional kollektivtrafik 7.2 Stoppa vinstjakten i välfärden När vi går till vårdcentralen vill vi vara trygga med att vi bemöts utifrån våra behov, inte utifrån hur lönsamma vi är. När vi får en behandling ska vi kunna vara säkra på att den ges för att göra oss friska, inte för att den är den mest lönsamma. När våra barn börjar i skolan vill vi att de möts som elever, inte som kunder eller vinstmöjligheter. Där vinsttänkandet styr påverkas våra relationer till varandra. Välfärden ska vara en från sådant. går flera miljarder av det vi betalar i skatt för välfärd i stället till privata vinster. Inte sällan går vinsterna dessutom till riskkapitalbolag som själva gör sitt bästa för att smita från skatt. När ägare plockar ut vinster som förskolebarn får sämre mat visar det vad vinstjakten leder till. Om en verksamhet är lönsam kan ägarna låta den gå i konkurs. Sådana konkurser har drabbat tiotusentals elever. Det som kostar mest pengar, och som är avgörande för kvaliteten i välfärden, är personal. Därför är det inte konstigt att det är personalen företagen oftast sparar in på för att göra vinst. Till exempel har privat äldreomsorg och privata skolor lägre personaltäthet än vad kommunala äldreboenden och skolor har. Då blir det mindre tid för de äldre och för eleverna. är lönerna lägre i privat äldreomsorg och i de privata skolorna. Lägre personaltäthet ökar också stressen för de anställda. Vinstintresset förvrider välfärdens sätt att fungera. Vårdcentraler och läkarmottagningar etablerar sig mycket oftare i områden där folk är välbeställda och relativt friska. Det gör att vårdens pengar går dit och inte räcker till vården i områden där människor har lägre inkomster och där ohälsan är högre. På liknande sätt prioriterar ofta vinstdrivna skolor att dra till sig elever från studievana hem. Det ökar segregationen i skolan vilket påverkar alla elever och skolor negativt. motsätter sig denna utveckling. Vinstjakten i välfärden måste stoppas. Vi föreslår därför att den modell för vinstbegränsning som föreslogs i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) införs. 7.3 Utbildningssatsning för säkrad personalförsörjning Välfärden lider av personalbrist som ser ut att öka . För att garantera en fungerande välfärd i hela landet vill möta personalbristen genom utbildningar som kombinerar betalt arbete i välfärden med utbildning. Som tidigare nämnts bedömer att den kommunfinansierade sysselsättningen behöver öka med 137 000 personer för att behålla dagens personaltäthet inom välfärden. Kommuner och Landsting (SKL) talar om att antalet anställda inom välfärden behöver öka med ca 200 000 till 2026 om utgifterna växer i takt med den demografiska utvecklingen. [13] Därutöver förväntas ca 300 000 personer inom välfärden gå i pension , vilket innebär att kommunsektorn står inför ett rekryteringsbehov på ca en halv miljon människor. Den enskilt största personalkategorin som det behöver rekryteras till är undersköterskor/skötare; av dem behöver det rekryteras ca 95 000 . Det behöver också rekryteras ca 40 000 sjuksköterskor, ca 50 000 lärare och ca 30 000 förskollärare. kan man i studera till lärare på deltid som man är anställd inom skolan på deltid. Detta kallas arbetsintegrerat lärande och är en modell som fått spridning i hela landet. började satsa på vad de kallar arbetsintegrerat lärande. Det innebär att när en person antas till utbildningen blir den också anställd på en skola i en av de kommuner i regionen som högskolan samarbetar med. I innebär det arbete på som de studerar till lärare på vilket ger en utbildningstid på 11 terminer. Det råder en stor brist på specialistsjuksköterskor och barnmorskor. har tagit fram en modell de kallar akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor. AST innebär att arbetsgivaren inrättar utbildningsanställningar som en sjuksköterska kan söka när den vill utbilda sig till specialistsjuksköterska. För att bli aktuell för tjänsten måste hen söka till och komma in på den specialistutbildning som tjänsten avser. Specialistutbildningen ges av universitet/högskola. En viss del av utbildningen sker som ett integrerat lärande i verksamheten (verksamhetsintegrerat lärande). vill införa en modell liknande Dalamodellen i nationell skala för att möta personalbristen inom fler välfärdsyrken såsom undersköterskor, förskollärare, sjuksköterskor m.m. Förslaget innebär att lämplig statlig myndighet uppdras att i samråd med SKL och de fackliga organisationerna utforma modellen och fördela pengarna till landets kommuner. Utöver det föreslås att pengar avsätts för att bygga ut tillgången till akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor. Satsningen föreslås pågå under till en total kostnad om och finansieras helt genom statliga medel. avsätts för Dalamodellen , 2021 och och därefter . Utöver det avsätts för utbildning av specialistsjuksköterskor och barnmorskor.