mot · H702594 · 2019-09-27 00:00:00 — Det är av största vikt att de vuxna som eleverna möter i skolan inte bara förstår språket, utan även kan tala god svenska och förmedla det svenska språket. Språket är den enskilt viktigaste faktorn för att elever med utländska föräldrar ska få en lyckad integration. Många barn och ungdomar, särskilt i utsatta områden, behöver grundläggande kunskaper inom det svenska språket för att ta sig ur det utanförskap som de i många fall annars riskerar att hamna i. Att behärska det svenska språket mycket väl, är en nödvändighet för att lyckas i samhället. behandlar ansökningar om legitimation i språklig behörighet till yrkeslegitimationer inom vissa yrken. På liknande sätt ska en myndighet besluta om språklig behörighet för pedagogisk skolpersonal och certifiering i svenska språket. ska ges i uppdrag att samordna kompetenserna från de olika instanserna för språktester som finns och att se till att ett enhetligt, nationellt standardiserat system för språktester och för certifiering skapas och implementeras. Behörighetskrav med certifiering i svenska nivå C1 ska gälla för utbildning till lärare eller rektor, för all anställning av pedagogisk skolpersonal och anställning av rektor. Det lägsta kravet för annan skolpersonal med uppgifter inom skolan men som inte innebär delaktighet i undervisningen, ska vara certifiering i svenska B2-nivå. Enligt krävs att personer som har utländsk examen till förskollärare eller lärare som vill ha svensk lärarlegitimation, ska ha dokumenterat goda kunskaper i det svenska språket och uppfylla de nationella kraven inom kunskapsområden som är viktiga för lärar- och förskolläraryrket i . Goda kunskaper i svenska avser enligt att kunskaperna ska motsvara det som krävs för högskolestudier i . Kravet ska istället vara en certifiering på nivå C1 så att svenskakompetensen motsvarar samma krav för alla som ska arbeta med undervisning. Samma krav ska ställas på de personer som har annat språk än svenska som modersmål och som studerat till och fått legitimation till lärare eller förskollärare och för rektorer vid studier i . För att bli legitimerad, ha anställning och behörighet att undervisa ska lärare vara C1-certifierade utan de undantag som tas upp i skollagen och av . Förordning 2011:326 om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och andra berörda styrdokument ska ändras enligt förslagets intentioner. Läraryrket behöver bli mer attraktivt, där utveckling, samordning, mentorskap samt lönehöjning ska vara möjlig och där tydliga krav ställs. Utbildning, utveckling, mentorskap och förhöjda elevresultat hos de elever man undervisar, ska krävas för lärarkarriärtjänster. Grundkraven för en lärartjänst där man sedan kan gå upp i nivå till en karriärtjänst, ska omfatta att man har lärarlegitimation och väl vitsordat undervisningsarbete inom skolan. Detta ska valideras centralt samt genom uppvisade goda resultat. Karriärtjänstmodellen ska vara dynamisk och kunna utvecklas successivt i flera steg genom olika karriärnivåer. I finns ett par mer statiska karriärtjänstvarianter samt parallellt med det har många huvudmän utformat tjänster som innebär någon form av karriärsteg för lärare. Spridningen är stor och det finns alltså inte en enhetlig nationell modell för det svenska skolsystemet. Spridningen gör att läraryrket trots allt inte uppgraderas genom en karriärtjänstmodell. En enhetlig karriärmodell som föreslår, innebär däremot likvärdighet, jämförbara parametrar och att hela lärarkåren och skolsystemet skulle sträva mot samma mål, vilket är helt nödvändigt. Det som i hög grad saknas inom skolväsendet är just gemensamma mål på flera fronter. Det finns karriärtjänster för lärare enligt regeringens reform som gäller förstelärare som är praktiknära, respektive lektorer som kräver examen på forskarnivå. Utöver det har ett riktat statsbidrag införts för möjlighet till att förstelärare och lektorer ska kunna få högre löner än kollegor. Det finns även ett särskilt statsbidrag för anställning av flera karriärtjänster i utanförskapsområden. En uppföljning av karriärtjänster i utanförskapsområden har visat att regeringens ambitioner med bidraget för dessa tjänster inte har infriats. Resultaten har alltså uteblivit. Lärare ska ha möjlighet till regelbunden vidareutbildning för att öka sin kompetens. Vidareutbildningen ska vara kopplad till mentorskap i tjänst, karriärutveckling och löneutveckling. Karriärutveckling ska även ske i samband med utfört mentorskap där läraren stöttar kollegor och bevisade förhöjda resultat i elevers skolarbete. Enligt med diarienummer 2018:1725 pågår i försöksverksamhet med en karriärväg för lärare vilken innebär en lärarspecialistfunktion. Syften är att skickliga lärare ska ha goda utvecklingsmöjligheter, vilja fortsätta undervisa, stärka den kollegiala lärarprofessionen och utveckla skolan som lärande organisation. Detta kan delvis användas även i . Lärare med karriärtjänst bör ha en central roll i skolans utvecklingsarbete, hålla sig uppdaterade och på skolan förmedla aktuellt på skolutvecklingsområdet, inom forskning och ämnesdidaktik, ta initiativ till utvärderingar, arbetsplatsbaserad kompetensutveckling och kollegial vägledning. Den övervägande delen ska dock utgöras av undervisning samt mentorskap och uppgifter kopplade direkt till undervisning. Slopat karensavdrag för lärare och fritidspedagoger Lärare inom och fritidspedagoger löper förhöjd risk att smittas av vanliga infektionssjukdomar på sin arbetsplats, jämfört med många andra yrkesgrupper. Detta beror självklart på den stora kontaktytan med unga elever som dessa yrkesgrupper utsätts för. I de allra flesta fall har lärare som får en vanlig förkylning smittats på sin arbetsplats. Att kräva att lärare och fritidspedagoger själva ska betala karensavdraget för en sjukskrivning de högst sannolikt erhållit genom sitt arbete är varken rimligt eller rättvist. Inte heller tjänar det till att höja lärarkårens eller fritidspedagogers status och attraktivitet. infördes det så kallade karensavdraget vilket ersatte den tidigare karensdagen. För karensavdraget gäller enligt att sjuklönen räknas ut för hela sjukperioden, , från och med den första dag då arbetstagaren går miste om lön. Från sjuklönen görs sedan ett karensavdrag, vilket är helt oberoende av sjukfrånvarons längd. Avdraget är ett fast belopp. Slopat karensavdrag möjliggör i större utsträckning att kunna stanna hemma och bli frisk. Karensavdraget bidrar till ökad hälsa, välmående och minskar eventuell stress hos personal som känner ansvar för och behov av att arbeta som man inte är frisk. Då personal är sjukskriven vid sjukdom förhindras ökad smittspridning mellan personal och elever. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om personal och elever. Det innebär även en åtgärd som staten har ett direkt beslutsmandat över och som förbättrar situationen för lärarna. Det är en rättvis reform som bidrar till att höja läraryrkets attraktionskraft. Det ska vara möjligt för små skolenheter anknutna till landsbygden att få stöd för att bevara skolverksamhet. Det finns ett stort värde i att bevara de mindre skolenheterna, det gäller inte minst på landsbygden. För att få ett fungerande samhälle i stort, krävs att det är möjligt att bo och verka även utanför större orter. Det finns forskningsresultat som visar att små skolor gynnar unga elevers utveckling av sociala och emotionella färdigheter, vilket är en grund för god kunskapsutveckling och för elevers framtidsutsikter. Av den orsaken är det viktigt att låta bygga på småskalighet, där det är möjligt. har det i uppstått en trend åt motsatt håll än den svenska urbaniseringen. Där har man tidigare provat storskalighet men i många fall återgått till mindre skolor i syfte att återfå närhet och samhörighet i skolan. Även i och har intresset för små skolor och glesbygdens skolfrågor vuxit. Trots urbaniseringen i så bodde ändå 16 000 fler personer på landsbygden jämfört med , enligt SCB (). Det finns både en pågående urbanisering, inflytt till städerna och en ruralisering, flytt ut på landsbygden. Det är även vanligt att människor bor ute på landsbygden, i mindre orter eller i förorter och pendlar därifrån till jobb. Likaså gäller för barnen till skolan då skola inte finns där de bor. Trenden där mindre skolor läggs ned till förmån för större ska motverkas. ser med oro på att så många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag. Familjer tvingas ofta välja mellan att flytta eller sända sina barn till närmsta skola. Tyvärr kan en tillfällig svacka i elevunderlag tvinga en skola att stänga. Det leder till avflyttning av barnfamiljer, varefter sannolikheten att skolan kan öppna igen är låg. Ett särskilt stöd för landsbygdsskolor ska införas. Skolor med tillfälligt lågt elevunderlag ska under maximalt kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. Examinerade lärare som tar anställning i områden som av definieras som glesbygd ska få av sin studieskuld avskriven de arbetar som lärare i glesbygd. Maxtaket är en total studieskuld på . Detta syftar till att åtgärda lärarbristen i glesbygd, bevara, återskapa en levande landsbygd och i högre grad möjliggöra skolverksamhet i glesbygd. Avskaffa Barn- och elevombudet I flera fall har det visat sig att Barn- och elevombudet tagit ställning för elev som menat sig ha blivit kränkt då lärare eller rektor agerat för att upprätthålla ordningen, i enlighet med sitt läraruppdrag. Det har även förekommit att Barn- och elevombudet verkat för utdömande av skadestånd till elev, i fall där Skolinspektionen gjort bedömningen att lärarens agerande följt skollagen. Detta är orimligt eftersom Barn- och elevombudet utgör en del av Skolinspektionen. Barn- och elevombudet arbetar för att motverka kränkningar av barn och elever i skola och förskola. Tillsammans med Skolinspektionen övervakar Barn- och elevombudet delen av skollagen 2010:800 i sjätte kapitlet som gäller kränkande behandling. Enligt Skolinspektionen ska Barn- och elevombudet objektivt utreda anmälningar om kränkande behandling och besluta i inkomna ärenden, informera om skollagens krav på nolltolerans mot kränkningar i skolan, ge skolorna råd om hur lagen ska användas, samarbeta med andra myndigheter och ombudsmän, företräda barn eller elever i domstol. Att Skolinspektionen och dess egna Barn- och elevombud i vissa fall bedömer ärenden helt olika innebär att myndigheten arbetar mot sig själv. Skolinspektionen har en viktig roll och ska istället för Barn- och elevombudet, ges möjlighet att agera enhetligt. Valfriheten i svensk skola ska värnas. Förslagen om vinstförbud i skolsektorn är därför negativt. finns en skyldighet för samhället att slå vakt om långsiktigheten och elevers rättssäkerhet i skolsektorn. En skola måste kunna garantera att de elever som antas till en utbildning också får fortsätta denna och inte lämnas vind för våg vid en eventuell konkurs. Fristående skolor ska därför åläggas att ha en ekonomisk buffert som säkerhet för det fall skolan skulle komma på obestånd. Det ska då finnas medel att driva friskolan vidare tills dess att kommunen får möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. Skolinspektionen ska godkänna denna buffert och tillse att inga vinster tas ut innan bufferten är säkrad. För att motverka risken att oseriösa ägare startar eller tar över en friskola eller förskola måste en betydligt hårdare kontroll ske gällande både vandel och handel. Ekonomiska förutsättningar och att det inte är betydligt brottsbelastade personer som startar eller tar över en friskola ska kontrolleras. Alla kontroller är meningslösa om det enkelt går att anlita en så kallad målvakt, vilket alltså ska vara omöjligt med seriösa kontroller. Det har även förekommit att friskolor startats och drivits med lån och bidrag från stater utanför . Risken är mycket stor att sådan finansiering görs av politiska, religiösa eller strategiska skäl. Av säkerhetsskäl ska det av denna anledning införas ett förbud i skollagen mot att ombud, enskilda personer eller organisationer utanför kan finansiera friskolor eller fristående förskolor. Undantag ska gälla internationella skolor, IB (International Baccalaureate) och skolor utomlands avsedda för svenska elever. De religiösa friskolor som varit etablerade i och som fungerar väl, ska kvarstå. Däremot behöver det införas ett tillfälligt stopp för nyetablering av religiösa friskolor tills dess att Skolinspektionen har fått rutin på konsekventa kontroller av dessa skolor. Detta i anledning av att en mängd missförhållanden uppdagats på ett flertal av dessa skolor. Det är uppenbart att en hårdare kontroll av dessa skolor behövs. När friskolereformen genomfördes och utvecklingen mot en mängd friskolor tog fart, har en hel del religiösa friskolor sett dagens ljus. Enligt skollagen ska all undervisning ske ”icke-konfessionellt”. Däremot får övrig tid präglas av vissa religiösa inslag. Det står mycket tydligt i skolans styrdokument att alla skolor ska präglas av demokratiska och jämställda värderingar. Direkta avsteg från skolans styrdokument har avslöjats på vissa skolor. Skolinspektionen behöver därför skärpa tillsynen över religiösa friskolor betydligt, inte minst genom fler oanmälda besök. Utökad roll för fritidshemslärare Fritidshemmen spelar en stor roll för elevernas sociala utveckling och introduktion till värdefulla fritidsaktiviteter. Dessutom spelar fritidshemmen ofta stor roll för barn som har det svårt på olika sätt. Detta är viktiga uppgifter i dagens skola, uppgifter som självklart inte går att mäta. Vi tror dock att rollen som lärare med inriktning mot fritidshem går att utveckla och att dessa lärare kan erbjuda betydligt mer hjälp åt att få eleverna att nå läroplanens mål. Detta om vi ger personalen på fritidshemmen större befogenheter. Utbildningen för lärare med inriktning mot fritidshem bör innehålla moment där man förvärvar kunskaper i att arbeta i jourklasser där barn med tillfälliga svårigheter vistas temporärt. Det handlar då om speciell ledarskapsutbildning. Extra- eller specialundervisning för barn som hamnat efter av olika orsaker, såsom tillfälliga svårigheter eller tillfällig eftersläpning i utvecklingen är också en arbetsuppgift för denna lärarkategori. Barn i behov av specialpedagog ska självklart få hjälp av en sådan. I de fall lärare med inriktning mot fritidshem har utbildning i antimobbningsarbete, som då ofta är mer omfattande än klasslärarnas, faller det sig naturligt att dessa också har huvudansvaret för antimobbningsarbetet på skolan. Det ska också vara en naturlig uppgift att äga huvudansvaret för skolans antimobbningsarbete och lärarna ska vara utbildade för detta. Vi är övertygade om att dessa åtgärder kommer höja statusen och attraktiviteten för arbete på fritidshem. Öka personaltätheten på fritidshemmen Situationen på fritidshemmen behöver förbättras. Antalet inskrivna elever i fritidshem ökar, /19 är drygt 489 900 elever inskrivna i fritidshem. Antalet anställda ökar, men även gruppstorlekarna ökar sett . går i snitt 39,2 elever per avdelning, /10 hade en genomsnittlig fritidshemsavdelning 36,0 elever. Även personaltätheten har minskat. statistik som baseras på flera olika mått för personaltäthet, visar dock att antalet elever i fritidshem har ökat i större utsträckning än antalet anställda, vilket lett till en kontinuerligt försämrad personaltäthet. Det är en mycket omfattande nedrustning av verksamheten på landets fritidshem som pågått . Skolinspektionen har konstaterat att lugn och ro nu blivit en bristvara på många fritidshem. I den situation som svensk skola nu befinner sig i, vill vi att fritidshemmen utökar sitt ansvar för eleverna, vilket dock är en omöjlig uppgift om inte resurserna utökas. Därför ska ett bindande riktmärke på maximalt 20 barn per personal på fritidshemmen gälla. Då personaltätheten på landets fritidshem ökar, är det också rimligt att ge denna verksamhet vissa undervisningskompensatoriska uppgifter för de elever som av någon orsak halkar efter i skolarbetet. Det kan röra sig om läxhjälp eller arbete i jourklasser. Möjlighet till läxhjälp inom fritidshemsverksamhet Frågan om läxhjälp har varit aktuell i samhällsdebatten och en del förslag har förts fram. De har dock inte varit tillräckliga. Därför föreslås att de elever som så önskar ska erbjudas läxhjälp på fritidshemmen. En av tankarna bakom fritidsverksamheten är att den ska fungera som komplement till hemmet och vårdnadshavarna. Det lämpar sig väl även för läxhjälp. Självklart kommer fritidsverksamheten att behöva personalförstärkningar efter denna reform men det blir ändå betydligt resurssmart än att anställa extra lärare för att skolan ska erbjuda läxhjälp. lägre årskurser ska ges möjlighet att erbjuda läxhjälp under fritidsverksamheten och att personalen förstärks så att inte övrig verksamhet blir lidande.