ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702924 · 2019-10-01 00:00:00 — Ansvarsfullt ägande för statliga bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för nya ägardirektiv i motionens anda och tillkännager detta för regeringen. av befolkningen i åldern 16–uppger att de har någon funktionsnedsättning vilket motsvarar omkring 752 000 personer. Det är ungefär lika många män som kvinnor som har en funktionsnedsättning. Med funktionsnedsättning menas här nedsatt syn eller hörsel, tal- eller röstproblem, rörelsenedsättning, allergi eller någon form av psykisk funktionsnedsättning. Det kan också handla om att ha diabetes, hjärt-/lungproblem, mag-/tarmsjukdom, psoriasis, epilepsi, dyslexi eller något liknande. Bland personer med funktionsnedsättning bedömer två tredjedelar att funktionsnedsättningen medför nedsatt arbetsförmåga. Det innebär att av de sysselsatta är har var tionde person nedsatt arbetsförmåga vilket motsvarar drygt 500 000 personer. Arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning är högre än i befolkningen totalt. Bland personer med funktionsnedsättning är arbetslösheten 2018 medan den är i befolkningen totalt. Den offentliga sektorn i samhället är viktig för att skapa sysselsättning för personer som av olika anledningar har nedsatt arbetsförmåga. Det statliga är den största aktören med verksamhet på 600 orter och 25 000 anställda är vi en av landets största arbetsgivare och världsledande i att skapa utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning. Regeringen har genomfört ett antal åtgärder för att för att få personer som står långt från arbetsmarknaden i arbete eller praktik. Det är exempelvis införandet av extratjänster, förordningsförändringar i lönestöden, man har gett ett flertal myndigheter i uppdrag att ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen och gör en satsning på moderna beredskapsjobb i staten. Det här är några av alla de satsningar regeringen gör för personer med nedsatt arbetsförmåga. Staten är en betydande bolagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 48 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Dessutom förvaltas två verksamhetsstiftelser. Tillsammans sysselsätter bolagen med statligt ägande cirka 137 000 personer. Som en aktiv ägare bör regeringen utreda möjligheten att via ägardirektiv ge de statliga bolagen i uppdrag att exempelvis ställa praktikplatser till förfogande eller på andra sätt jobba för att personer som står långt från arbetsmarknaden får möjlighet till arbete eller praktik.
mot · H702925 · 2019-10-01 00:00:00 — Tillgång till receptbelagd medicin i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att receptbelagd medicin finns tillgänglig i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Vissa verksamheter är så viktiga för ett samhälle att de behöver finnas på rimligt avstånd för alla invånare. Apoteken är en sådan verksamhet. När i nu har stängts innebär det att en stor del av blir utan apotek. Invånarna i kommer få åka enkel resa för att komma till närmsta apotek. För människor som bor i och blir det ännu längre. I finns en mycket väl fungerande vårdcentral. Närheten mellan vårdcentralen, det särskilda boendet och har varit viktig för servicen för invånarna i med omnejd. har en viktig del av vårdutbudet försvunnit och det riskerar i sin tur att påverka de andra delarna. I vardagen innebär detta att människor kommer få vänta på sin medicin, och möjligheten till rådgivning och stöd i farmaceutiska frågor försvinner från orten. Det är viktigt att man snabbt kan hämta ut läkemedel, i synnerhet receptbelagda läkemedel. Läkemedelskunnig personal bör finnas på plats för att svara på frågor om hur läkemedel ska användas. handlar det därtill om att runt 20 000 människor inte kommer ha tillgång till receptbelagd medicin. Att man hänvisar till dålig lönsamhet visar att man ser på sin verksamhet inte som en samhällsservice utan med ett marknadstänkande. Lönsamhet kan inte vara det viktigaste kriteriet när man beslutar var viktiga samhällsfunktioner ska vara placerade. Avregleringen av apoteksmarknaden har gett fler apotek i städerna, och glesbygden får betala priset. Det är framförallt de äldsta och de svårast sjuka som drabbats, de som behöver en rad receptbelagda mediciner. Detta är allvarligt med tanke på att apoteken är en viktig del av sjukvården. Privatiseringen har gett stort utbud av smink och tandborstar, men att ha livsviktiga mediciner i hela landet är tydligen inte lika prioriterat. Vi behöver apotek som tar sitt samhällsansvar.
mot · H702926 · 2019-10-01 00:00:00 — Utsatta barn i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en tydligare styrning och en utökad uppföljning av Skolinspektionen och tillkännager detta för regeringen. De allra flesta kan skriva under på att skolor ska stå för nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Lagstiftningen ställer tydliga och höga krav på att skolan ska vara en trygg plats för alla barn och unga. Tyvärr visar flera utredningar och rapporter att så inte alltid är fallet. I organisationen senaste rapport kan man läsa om hur kränkning och mobbing fortsätter år . Att vara den som blir utsatt är förödande. Det kan leda till låg självkänsla, oro, ångest, depressioner och självmordstankar. Barn som mobbas upplever dessutom en lägre känsla av sammanhang och meningsfullhet och löper större risk att hamna i utanförskap. Det är viktigt att dessa situationer uppmärksammas och åtgärdas så att de inblandade får den hjälp och det stöd de har rätt till. Det är Skolinspektionen som har till uppgift att granska om skolorna följer lagar, regler, läroplaner och andra bestämmelser. har granskat Skolinspektionens verksamhet och kommit fram till ett hårresande resultat. skriver följande: Skolinspektionen avslutar många ärenden utan att kontrollera om bristerna verkligen är avhjälpta. Det gäller framför allt när skolor haft problem med otrygghet och stökig studiemiljö. I dessa fall följs färre än hälften av ärendena upp med återbesök på skolan. konstaterar också att uppföljning av tillsynsbeslut inte alltid görs tillräckligt snabbt. Myndighetens riktlinje är att beslut ska tas från inkommen redovisning från huvudmannen, men i ungefär en tredjedel av de ärenden där det finns tillgänglig statistik så efterlevs inte detta. I regeringens svar på ser man att regeringen delar bedömningar av Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut. I Skolinspektionens yttrande över granskningsrapporten är flera av de brister som påtalats åtgärdade och ytterligare insatser pågår för att utveckla myndighetens arbete med en ändamålsenlig uppföljning av tillsynsbesluten för att se till att de identifierade bristerna avhjälps i enlighet med rekommendationer. Regeringen kommer att följa upp Skolinspektionens arbete med rekommendationerna vid myndighetsdialogen. I budgeten för tillför regeringen mer resurser till Skolinspektionen, vilket är mycket glädjande och helt nödvändigt eftersom Skolinspektionen och har upplevt en stor ökning av ärenden att hantera. I har vi skolplikt och det innebär att barn och ungdomar är skyldiga att gå i skolan. Men gråter tiotusentals barn sig till sömns för att vakna med magont, ännu med elaka kommentarer, knuffar och ryktesspridning. Vissa går till skolan och genomlever ”helvetet”. Andra blir så kallade hemmasittare. Inget av det skulle behöva ske om gällande lagstiftning följdes. Om Skolinspektionen levde upp till det uppdrag de blivit givna så skulle vi kunna komma en ordentlig bit på vägen. Därför bör det övervägas om Skolinspektionen, som på vissa sätt misslyckats med sitt uppdrag, behöver tydligare styrning och utökad uppföljning.
mot · H702927 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att arbetet med att förbättra den digitala infrastrukturen ska ske i takt med den ökande användningen och behovet i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Svenska hushåll och företag ska ha tillgång till en bra digital infrastruktur, var vi än bor i . Vi är nästan där, men inte riktigt. Utbyggnaden och teknikutvecklingen måste gå fortare. satsar miljarder på att allt fler invånare ska få snabb uppkoppling till internet, både via fiber och via mobilnätet. Utvecklingen går snabbt, men många områden släpar efter. Klyftan är stor mellan tätort och glesbygd över hela landet när det gäller fast bredband. Det fiberbaserade bredbandet är sämst utbyggt i inland där man också har dåligt mobilt internet. Digitaliseringen är viktig för , och infrastrukturen är grundbulten för digitalisering. Tekniken utjämnar skillnaden mellan stad och land och främjar därför demokratin. Den gör det möjligt för människor att bo kvar och därmed slå vakt om en levande glesbygd. I verkligheten tycks gapet ha vidgats mellan dem som har och inte har internet, de som är digitalt medvetna, de som inte kan vara det och de som inte har råd att vara det. Vi är alla oerhört beroende av en bra, fungerande digital infrastruktur. När vi ska hämta ut vår post, betala med Swish, beställa varor, hantera våra bankärenden, komma åt e‑hälsan, interagera digitalt inom föreningslivet, ha kontakter med myndigheter, ta betalt för de som använder kort, främja digitalt intresse, spela, programmera, studera på distans m.m. Regeringen avsätter stöd för bredbandsutbyggnad i . Utbyggnaden måste komma ifatt den ökade användningen och bidra till att hela landet ska leva – digitalt som IRL (in real life).
mot · H702928 · 2019-10-01 00:00:00 — arbete för att nå visionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att låta ta hänsyn till de konsekvenser som en sänkning innebär och analysera det djupare i ett vidare regionalpolitiskt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. Arbetet med att uppnå nollvisionen är av yttersta vikt och något som de allra flesta fullt ut ställer sig bakom. Däremot är det min uppfattning att arbete för att nå visionen behöver innehålla mer än sänkta hastigheter. Man kan till och med påstå att de sänkningar som föreslås i TRV 2019/44399 kan komma att bli kontraproduktiva. Innan beslut tas bör en mer omfattande analys göras. Exempelvis bör man i än större utsträckning titta på vad orsakerna till olyckorna är på nämnda vägar. I är viltolyckorna ett stort problem och dessa löses varken av hastighetssänkningar eller av mötesfria vägar utan genom viltstängsel. När det gäller mötesolyckorna så behöver orsakerna utredas ytterligare. Framför allt behöver analysen av var dessa skett genomarbetas och vara mer specifik. Det finns säkert vägavsnitt där det finns en större risk för mötesolyckor, men dessa kan också förebyggas genom siktröjning och kurvrätning. Ska man lyckas med att förhindra dödsolyckor så får man inte blunda för vikten av att ha allmänhetens acceptans för de beslut som fattas. Om inte alla andra möjligheter än hastighetssänkning först uttömts så är risken överhängande att sänkningen uppfattas som negativ hos folk i gemen. Konsekvensen med vissa bilister som kör i enlighet med hastighetssänkningen och vissa bilister som inte accepterat hastighetssänkningen kan då bli att ett ökat antal omkörningar gör att mötesolyckorna blir fler. Men det handlar inte bara om de bilister som är hemmahörande i . Min oro handlar också om möjlighet att fortsätta utvecklas som besökslän. När turister ska planera sina semestrar, hos oss eller i något annat län, har restiden betydelse. Faktum är att det saknar i exempelvis ”längd på nedfarter” i skidbackarna har vi kunnat hämta hem i ”närhet”. Utifrån detta så kan den föreslagna sänkningen även få väldigt stora regionalpolitiska konsekvenser. Om det därtill skulle bli aktuellt med ytterligare hastighetssänkningar, skulle en näring som är expanderande kunna drabbas av en tillbakagång med arbetslöshet och befolkningsminskning på vissa orter som följd. Avsikten med förslag är god men dess konsekvenser måste analyseras djupare och i ett vidare regionalpolitiskt perspektiv.
mot · H702929 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en informationskampanj om stöd till tandvård och en genomlysning av möjligheterna att införa högkostnadsskydd för tandvård och tillkännager detta för regeringen. En god mun- och tandhälsa är viktigt för livskvalitén. Munnen och tänderna är laddade med signaler om social status och ekonomi. Dåliga tänder är en klassfråga. har konstaterat att personer med högre inkomster har bättre tandhälsa än personer med lägre inkomster och att sambandet ökar med stigande ålder. Det är även välkänt att vi har många pensionärer med låg inkomst, särskilt kvinnor. Men en god tandhälsa är också viktig för näringsintag, för att undvika undernäring samt för att undvika sjukdomar. Att hälsostatusen i munnen påverkar den övriga hälsan är väl belagd och det finns forskning som visar på samband med sjuka tänder och demens. Vi blir allt äldre, och ett långt liv har ökat belastningen på tänderna som motståndskraften minskar . Äldre personer har i större utsträckning än tidigare generationer kvar sina egna tänder. Det blir då vanligare med lagningar och reparationer, och dessa måste underhållas. Vidare tillkommer broar och inplantat. Dessa behov är mycket kostsamma, men det nuvarande tandvårdssystemet tar inte hänsyn till detta. Den fria prissättningen på tandvård har gjort tandläkarbesöket till en dyr affär. Det är inte rimligt att äldre måste välja mellan tandvård och andra nödvändiga livsutgifter. Det finns flera olika stöd för tandhälsan men tyvärr är det inte speciellt känt hos allmänheten. Därför behöver ansvariga myndigheter få i uppdrag att informera om vilka stöd som finns. Eftersom tänderna tillhör kroppen bör det utredas vad det skulle innebära om man inför ett högkostnadsskydd för tandvård precis som det finns inom hälso- och sjukvård.
mot · H702930 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat bostadsbyggande i trä och tillkännager detta för regeringen. Att bygga hus i trä istället för betong medför stora vinster för klimatet. Industriellt träbyggande innebär även andra fördelar som kortade byggtider och fler jobb i glesbygd. Halverad byggtid ger billigare bostäder. Industriellt träbyggande innebär att en stor del av bostadsproduktionen sker på industrianpassad för ändamålet. Arbetet kan effektiviseras så att byggtiden minskar med jämfört med platsbyggda hus. Industriellt träbyggande innebär en smart, rationell och kvalitetssäker byggproduktion som leder till lägre byggkostnader och färre fel och skador och minskar störningar i trafik och kringmiljö. Genom att effektivisera ner byggtiden sjunker även produktionskostnaderna . När byggtider kortas och kostnader sjunker ökar möjligheten att producera fler bostäder , vilket kan minska bostadsbristen snabbare i kommuner. Hus med stommar av trä fungerar som kollager och ger även mycket mindre utsläpp av koldioxid under byggprocessen än hus med betongstommar. Bland annat har IVL tillsammans med Byggindustrier gjort jämförande studier med livscykelberäkningar av klimatpåverkan för ett nyproducerat flerbostadshus med massiv trästomme respektive betongstomme. Som stomme har trä en tydligt lägre klimatpåverkan än betong. Trä är en förnyelsebar resurs och skogen bör brukas. Forskning från SLU visar att skogen bör avverkas, användas med förnuft och sedan återplanteras för att det mest effektiva bidraget till minskade klimateffekter ska uppnås. En bättre och snabbare växande skog kan ta upp mer koldioxid. Tillväxten i de svenska skogarna är större än den avverkning som görs. Med ett fortsatt ansvarsfullt och hållbart skogsbruk kan träbyggnationen öka utan att vår vackra svenska skog tar skada. Den svenska skogen som brukas växer till med , vilket innebär ca 200 kubik . När produktionen inte är beroende av var bostäderna ska uppföras, kan industrierna läggas i glesbygd där skogen finns och efterfrågan på arbete är stor. Beräkningar gjorda av visar att det 2025 skulle kunna vara 8 000 fler anställda inom prefabricerat trähusbyggande riktat mot bostadsindustrin. Majoriteten av dessa personer skulle vara lokaliserade ute i landet. Skogsnäringen är en ekonomisk ryggrad i vår samhällsekonomi och är en central bärare av sysselsättning och välfärdsutbud i stora delar av landet. är ett av världens största länder vad avser export av trävaror. Därför ska det vara en självklarhet att intar en ledande position internationellt när det gäller den snabba utvecklingen inom klimatsmart träbyggande. Det är också positivt att det framgår av januariavtalet att byggandet i trä ska öka och det ska införas ett krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggnader.
mot · H702931 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kommunerna kan ges bästa möjliga förutsättningar att bedriva en kvalitativ och resultatinriktad missbruksvård och tillkännager detta för regeringen. Socialtjänstlagen är en viktig lagstiftning som ska garantera människor stöd efter behov. Människor som har ett missbruk skall få den hjälp och vård som de behöver för att komma ifrån missbruket. ska i samförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och noga bevaka att planen fullföljs. I många kommuner i kan man läsa att socialnämnden och socialförvaltningar kämpar med att få ekonomin i balans – en svår uppgift då deras verksamhet är lagstyrd och det är individernas behov som styr insatserna. I de flesta fall är det också just de behandlande insatserna som är de kostsamma. Man beviljas stöd i form av behandling på behandlingshem och förväntas sedan erbjuda eftervård i kommunen. fungerar vården bra och den berörde svarar på behandlingen. I vissa fall gör den det inte, och då beviljar man en ny behandling osv. Eftersom behoven skiljer sig åt så skiljer sig också behandlingsmetoderna. Här behöver det göras ett arbete som kvalitetssäkrar och ser över vilka metoder som används och som har bäst utfall. Det ligger i samtligas intresse – såväl den enskildes som kommunernas och – att få till en ordning där den som faller offer för missbruk snabbt ges bästa möjliga förutsättningar att komma på fötter igen.
mot · H702932 · 2019-10-01 00:00:00 — Socialtjänstlagen (SoL) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omformulering av definitionen ”skälig levnadsnivå” i socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. Samhällets socialtjänst skall främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. ska också frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten skall bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Målet med socialtjänstlagen är att ge människor hjälp så att de uppnår ”skälig levnadsnivå”, vilket i praktiken menas att du lever ett "okej" liv. I lagstiftningen finns ingen definition på vad ”skälig levnadsnivå” innebär. Det blir istället upp till handläggarna att definiera och besluta vad som är en klients ”skäliga levnadsnivå”. Denna bedömning kan skilja från handläggare till handläggare, något som är mycket rättsosäkert. Våra äldre som är beroende av omsorg och omvårdnad har rätt till mer än det som bedöms som ett "okej liv". De har rätt till ett bra liv. Det här är en fråga om att behandlas likvärdigt. Socialtjänstlagen är en så kallad ramlag som reglerar rättigheter för den enskilde utan beskriver skyldigheter som kommunen har. Det borde utgå från individens behov. Definitionen ”skälig levnadsnivå” i socialtjänstlagen bör ses över och en ny definition bör tas fram.
mot · H702934 · 2019-10-01 00:00:00 — Översyn av regelverket kring blodgivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om den dolda diskrimineringen kring blodgivning och om att ge i uppdrag att se över sina regelverk kring blodgivning och tillkännager detta för regeringen. Med jämna mellanrum förs det debatter och kampanjer runt om i om vikten att ge blod och att vi alla som kan har ett ansvar för att se till att sjukvården har de blodresurser som krävs. har blodgivningen legat på ungefär samma nivå, vilket innebär att ca 3 av 100 donerar blod minst en gång . Går man in och kollar statistiken närmare kan man dock se att antalet aktiva blodgivare, där man ger blod minst en gång , har minskat samt att går i pension från sin blodgivning. Därav behövs det fler blodgivare för att ska kunna vara ett självförsörjande land på blodkomponenter även . Framförallt då fördelningen av blodet och plats är ojämn, vilket innebär risk för blodbrist i framförallt storstadsområdena. I finns det ca 95 blodcentraler utspridda över hela landet. Utöver detta finns det också 16 mobila blodgivningsenheter, som genom bland annat blodbussar besöker ca 500 platser över ett femtontal län. Ett system som är uppbyggt för att alla människor i vårt land ska ha möjligheten att bli blodgivare. Detta är såklart bra, men råder det en dold diskriminering som begränsar människor möjlighet att donera blod. avvisas nämligen män som har sex med män från landets blodcentraler. Det går att läsa i texter att män som har sex med män är en riskgrupp, även i fasta relationer, detta då de anser att ”som enskild person kan du endast intyga för egen räkning vilket beteende du har eller har haft, inte för vad din partner har gjort/inte gjort”. Dock verkar detta inte vara ett problem i heterosexuella relationer. Män som har sex med kvinnor och lever i monogam relation har ingen karens, och vid ny sexpartner måste du avstå från att donera blod . Är du däremot en homosexuell man så krävs total avhållsamhet från sexuellt umgänge under för att kunna ge blod. Detta gäller oavsett om du lever i en livslång, monogam relation eller inte. har vi i tydliga regler som innebär att allt blod som ges i samband med blodgivning ska testas, detta för att säkerställa att blodet inte innehåller virus eller bakterier såsom hiv, syfilis och hepatit B och C. Utöver detta måste dessutom nya blodgivare lämna ett blodprov vid första tillfället samt genomgå en intervju. Med tanke på att allt blod som tappas måste testas för att patientsäkras är det därför inte rimligt att män som har sex med män inte kan ge blod .
mot · H702935 · 2019-10-01 00:00:00 — Mer flexibla yrkesutbildningar för att stärka kompetensförsörjningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler flexibla och situationsanpassade utbildningar för att stärka kompetensförsörjningen inom industrin och tillkännager detta för regeringen. har länge varit ett konkurrenskraftigt land. Runt om i världen efterfrågas svenska varor och tjänster. Det är viktigt för fler jobb och en starkare välfärd. och står sig väl i den globala konkurrensen men tillväxt och jobbskapande hämmas av att arbetsgivarna ofta inte hittar rätt kompetens. För att bibehålla vår konkurrenskraft är det viktigt att samhället och näringslivet klarar av strukturomvandlingen. Vi ser att automatisering och robotisering är helt centralt för att även fortsatt stå starka i den allt hårdare konkurrensen. I spås 1 100 anställningar utebli för att arbetsgivaren inte hittar en person med rätt utbildning. Det händer att företag får tacka nej till order på grund av kompetensbrist, vilket kan hämma tillväxten och den svenska ekonomin. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har gjort stora och viktiga satsningar på utbildningssystemet och ändå är det alldeles för få redan anställda som vidareutbildar sig för morgondagens behov. Kompetensförsörjningssystemet behöver möta arbetsgivarnas behov och främja industrins långsiktiga utveckling. Flera arbetsgivare säger att de inte kan avvara personal för att de ska vidareutbildas eftersom de behövs i produktionen. Därför behöver systemet med t ex YH-utbildningar och högskolekurser göras mer flexibelt så att redan anställda kan kombinera nödvändiga studier med att fortsätta arbeta. ska konkurrera med hög kompetens och effektivitet istället för låga löner och dåliga villkor. Situationsanpassade utbildningar på olika nivåer är en av nycklarna för att lyckas ställa om till morgondagens arbetsliv och kunna försörja industrin med den kompetens som krävs.