mot · H7023443 · 2019-12-04 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:40 om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och redovisa hur det särskilda anslaget för stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande har använts och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utforma särskilda stöd till kommunerna så att de utgår från en behovsanalys, se till att stödet samordnas med kommuners planerings- och budgetprocess, villkora användningen av stödet, säkerställa återrapporteringskrav och utföra uppföljning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen när det gäller utformningen av särskilda stöd till kommunerna bör undvika att utforma stödet så att det ger förtur till migranter på bostadsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. har i sin rapport över regeringens byggbonus till kommunerna riktat en omfattande kritik som vi delar och där vi ser att det saknas tydliga riktlinjer, återkoppling och effekt, vilket till stor del har missgynnat svenska medborgare. Den här kritiken har regeringen valt att lägga till handlingarna utan utvärdering, något vi anser är problematiskt. Det är av stor vikt att information ges om hur stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande har använts. Det gäller den s.k. byggbonusen enligt överenskommelsen ”insatser med anledning av flyktingkrisen” 2016 som gjordes mellan regeringen, , , dåvarande liberalerna (nuvarande Liberalerna) och . Detta för att statliga stöd behöver redovisas, vetskap om användningen av skattebetalarnas pengar behövs, stöd behöver användas till avsett ändamål och kontroll behövs av om akutinsatsen gav önskat resultat. Enligt så tycks stödet sakna önskad effekt, det framgår av skrivelse 2019/2020:40 om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande. lägger fram att stödet inte stimulerat till ökat bostadsbyggande, att regeringen inte utformat stödet så att det tydligt styr mot syftet att öka bostadsbyggandet, att det saknades reglering av vad det utbetalda stödet skulle användas till och att stödets utformning inte gav kommunerna goda förutsättningar att följa upp användningen eller resultatet av stödet. Stödet till bostäder för nyanlända har varit omfattande i förhållande till statens utgifter för samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. noterar att bostadsbyggandet inte varit tillräckligt utan att svaga grupper förutom nyanlända – grupperna unga och äldre som är födda i – har haft och har en ansträngd bostadssituation. har gjorts för att se till bostadsförsörjning för dessa grupper. har kommit med ett antal rekommendationer ifall liknande stöd ska ges framöver; dessa är att utgå från en behovsanalys, samordna stöd med kommuners planerings- och budgetprocess, villkora användningen av stödet, säkerställa återrapporteringskrav och utföra uppföljning. Det är goda rekommendationer. Men regeringen avser enligt rapporten inte att vidta några åtgärder med anledning av iakttagelser. Det är anmärkningsvärt. I en utredning och efterföljande redovisning är det av intresse att få fram: hur har stödet använts och vilka kommuner har kunnat ta del av det? Hur ser statistiken ut för antal nyanlända i de kommuner som berörs av stödet och hur många av dessa har fått bostad i de nybyggda bostäder som stöd använts till och ? Hur ser statistiken ut för hur övriga nyanlända erhållit bostad utanför använt stöd? Hur ser statistiken ut för övriga svaga grupper utöver nyanlända som stödet utbetalats samt hur har de erhållit bostad då stöd gått till gruppen nyanlända?