mot · H7023300 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukfrånvaron har ökat och fortsätter att öka. har regeringen genomfört reformer som riskerar att förvärra denna utveckling snarare än motverka den. Sjukfrånvaro ger en sämre privatekonomi, och en lång frånvaro från arbetslivet leder ofta till färre sociala kontakter i vardagen. Detta innebär ett utanförskap som blir både ekonomiskt och socialt. Det är därför självklart för oss att samhällets insatser i möjligaste mån ska inriktas på att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Den som har sämre hälsa men som ändå har en arbetsförmåga ska uppmuntras att behålla sin anknytning till arbetslivet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Den som har arbetsförmåga ska få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Det centrala måste vara att ta fram reformförslag som påverkar incitamenten på ett sådant sätt att systemet uppmuntrar de med arbetsförmåga att återvända till arbetslivet. anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny karensdag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka sjukpenningen dag 90 och dag 365 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tidsgräns i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lägre nivåer samt kortning av a-kassan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkning av taket i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (M) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Kostnaderna i statens budget för sjukpenning och rehabilitering uppgick till och beräknas de ligga på . Nivån på dessa utgifter kan jämföras med hur det såg ut då motsvarande kostnader var . är regeringen oförmögen att genomföra de nödvändiga reformer som behövs för att få ner sjuktalen till nivåerna 2010. Istället föreslår regeringen olika bidragshöjningar och fortsätter med en politik som skadar möjligheterna för människor att komma tillbaka från sjukdom. Anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är känt i forskningen. Sjukförsäkringssystemet har en avtrappning som medför att ersättningen minskar först vid dag 365 då ersättningsnivån minskar från till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den första karensdagen är det enda och tydliga exemplet på en tidig tröskel in i sjukförsäkringens sjuklönedel. Långa sjukfall är naturligtvis ibland oundvikligt för den enskilde och sjukförsäkringssystemet ska då ge trygghet i att den som är sjuk ska få stöd. Men om de långa sjukfallen ökar totalt sett skapas många problem och risker. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare föreslår stärkta drivkrafter för att komma tillbaka till arbete genom att sänka taket i sjukförsäkringen, öka avtrappningen av sjukpenningen och införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, det vill säga vid dag 15. Dagens regelverk som medger att särskilt allvarliga sjukdomstillstånd kan undantas från nedtrappningen i ersättningsnivåer ska också fortsättningsvis gälla. föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Den ska tillsammans med den första karensdagen utformas som ett karensavdrag. Detta bedöms minska utgifterna inom utgiftsområdet med under resterande del av mandatperioden. Genom att även ändra sjukpenningen från dagens belopp så den istället uppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 90 och av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 365 bedöms de offentliga finanserna stärkas med 2020 och 1,6 miljarder och 2022. vill även återinföra en övre tidsgräns i sjukförsäkringen vilket väntas minska utgifterna inom utgiftsområdet med 2020. En sänkning av taket i sjukförsäkringen väntas minska utgifterna ytterligare inom utgiftsområdet med 2020. Genom en sänkt och kortad a‑kassa kommer incitamenten att stärkas för personer att återgå till arbete. Det bedöms stärka de offentliga finanserna med 2020 och framåt. säger också nej till ingångsavdraget vilket ökar anslaget . Som en effekt av höjd mervärdesskatt kommer anslaget till sjukpenning och rehabilitering att höjas med . Anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Många unga med funktionsnedsättning som får aktivitetsersättning deltar inte i insatser som syftar till att öka chanserna att få arbete eller börja studera. De får inte den hjälp de behöver för att aktivera sig utan blir istället inaktiva och hamnar längre och längre från arbetsmarknaden. Dessa unga riskerar att få låg inkomst hela livet och i förlängningen en väldigt låg pension. Människor som har sjuk- eller aktivitetsersättning måste få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap. De ekonomiska trygghetssystemen måste alltid uppmuntra fler att gå från sjukdom till jobb eller utbildning och genom det få ett sammanhang och en egen försörjning. Därför föreslår en skärpning av kvalificering till sjuk- och aktivitetsersättningen vilket beräknas minska utgifterna inom utgiftsområdet med . minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen, vilket väntas minska utgifterna inom utgiftsområdet med . Anslag 2:2 Inspektion för socialförsäkringen minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen, vilket väntas minska utgifterna inom utgiftsområdet med .