ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H70226 · 2019-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida en stimulanspeng kan införas för att främja förståelsen för egenföretagande och tillkännager detta för regeringen. I många fall uppfattar oerfarna ungdomar och yngre vuxna egenföretagande som avskräckande på grund av den extensiva kunskap som krävs för att juridiskt etablera ett företag samt administrera skatterna. Trots att det finns företagsformer som är relativt lätta att etablera samt att det finns statliga stödinsatser som syftar till att bistå nyföretagare så känner många unga inte till dem och vågar därmed inte ta steget och satsa på sina affärsidéer. För att minska kunskapsgapet kring företagsbildning och företagande hos ungdomar så bör ytterligare insatser riktas mot elever som går på gymnasium eller yrkesprogram. Det etablerade lär ut entreprenörskap genom att individer får starta och driva ett eget ”UF”-företag, som kurs på gymnasiet, vilket här kan ses som en föregångsmodell. För att möjliggöra att fler läroverk använder sig av kurser från Ung Företagsamhet, eller skapar egna kurser som lär ut juridiskt och administrativt företagande, så bör regeringen utreda om en statlig stimulanspeng kan ge incitament och därmed öka intresset hos skolorna. Exempelvis kan en öronmärkt stimulanspeng bidra till att inte bara ekonomiprogrammen utan även yrkespraktiska och natur-/samhällsvetenskapliga gymnasieprogram tillhandahåller eleverna en möjlighet att lära sig om företagande. En grundläggande kunskap om företagande hos unga kan bidra till att fler kan driva och administrera egna företag.
mot · H702261 · 2019-09-25 00:00:00 — Säkerställ skadestånd till lantbrukare drabbade av brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att skadestånd utbetalas till de drabbade och tillkännager detta för regeringen. När en person blir dömd inom domstolsväsendet så kan man bli tilldömd att betala skadestånd. Dock har det under det senaste uppdagats att de som blir dömda att betala skadestånd inte har de pengar som krävs för att betala. I media har det bl. a rapporterats om terroristattacken på i samt att även flera lantbrukare som varit drabbade av djurrättsaktivister inte heller får ut något skadestånd för att den dömde saknar medel att betala. Att döma till skadestånd och att sedan den dömde inte kan betala ger fel bild och straffet blir inte lika kännbart som om man genom lagstiftningen måste betala det skadestånd man blir dömd till och också inom efter att domen fallit. Genom att skadeståndet inte betalas av den dömde bygger det också på en stor skuld som växer och växer och med tiden blir omöjlig att kunna betala. Därför bör även här lagstiftningen ses över. Regeringen bör därför utreda och ta fram förslag på hur de som blir dömda till skadestånd ska kunna betala det. Regeringen behöver här se över hur lagstiftningen är utformad och utreda möjligheten så att den som är drabbad av något brott ska få skadeståndet utbetalt inom en rimlig framtid.
mot · H702263 · 2019-09-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera personal från i det straffrättsliga skyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att domstolen ska se särskilt allvarligt på fall där den tilltalade med våld eller hot har angripit någon i eller med anledning av dennes yrkesutövning, och detta tillkännager för regeringen. välkomnar propositionen och ställer oss huvudsakligen bakom förslagen i den. Regeringen har dock inte inkluderat trots att personalen får utstå både våld och hot och myndigheten dessutom har ett brottsbekämpande uppdrag. framhåller i sitt remissvar bl.a. att tulltjänstemän inte sällan genomför operativa insatser tillsammans med polisen varför det blir egendomligt att polisen ges ett mer övergripande och heltäckande straffrättsligt skydd jämfört med tulltjänstemän i sådana situationer. har vidare erfarenhet av hot och våld mot tjänstemän och skadegörelse på myndighetens egendom och bör därför omfattas av det mer övergripande och heltäckande straffrättsliga skydd som föreslås i propositionen. Vi föreslår att regeringen återkommer med förslag på hur detta kan genomföras. Utredningen straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner (SOU 2018:2) föreslog att en ny straffskärpningsgrund förs in i 29 kap. 2 § . Denna skulle innebära att domstolen ska se särskilt allvarligt på fall där den tilltalade med våld eller hot har angripit någon i eller med anledning av dennes yrkesutövning. Det finns ett antal yrkesgrupper som är särskilt utsatta, dels djurhållande företagare och deras anställda, som nämnts ovan, men även bl.a. lärare och rektorer tillika exempelvis . vill att regeringen återkommer med förslag på hur straffen för hot och våld riktat mot andra utsatta yrkesgrupper kan skärpas i enlighet med det förslag som lades fram av utredningen. Per Schöldberg (C)
mot · H702264 · 2019-09-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:157 Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minimistraffet för brottet utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling ska höjas och tillkännager detta för regeringen. välkomnar propositionen Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling och ställer oss huvudsakligen bakom förslagen i denna. Det är bra att regeringen föreslår en ändring av brottsrubriceringen köp av sexuell handling av barn då denna inte återspeglar brottets allvar. Den föreslagna brottsrubriceringen utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling återspeglar bättre den gärning brottet faktiskt innebär, och denna ändring är välkommen. Dock anser vi att regeringen har hamnat i en straffsats som ligger alldeles för lågt. Många unga kvinnor och flickor, men även män och pojkar, mår psykiskt dåligt. En färsk undersökning från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor visar att symtom på psykisk ohälsa som t.ex. stress, trötthet och sömnbesvär är vanligare bland unga mellan än under . Då hade ofta problem med stress, jämfört med den nya undersökningen där siffran ligger på . Att unga människor använder prostitution som en typ av självskadebeteende gör att vi ser än allvarligare på att utnyttja i grunden väldigt utsatta unga personer. Regeringen föreslår i propositionen en höjning av minimistraffet från böter till fängelse. Det är inte på långt när tillräckligt för ett brott som detta, där personer utnyttjar en grupp där många är väldigt utsatta. Ett tillkännagivande har riktats till regeringen om att minimistraffet för brottet i fråga borde skärpas till fängelse och att maximistraffet för samma typ av brott borde höjas från två till . vill att regeringen skyndsamt ska återkomma i frågan om höjt straff då gärningsmän med dagens bestämmelser kommer alltför lindrigt undan. Per Schöldberg (C)
mot · H702265 · 2019-09-25 00:00:00 — Säkerställa tillgången till och kostnaderna för TBE-vaccin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur vi kan säkerställa tillgången till och kostnaderna för TBE-vaccin och tillkännager detta för regeringen. har regionerna larmat om att TBE vaccinet inte kommer räcka till alla som vill vaccinerna sig. Samtligt har flera fall av TBE ökat och fästingar har blivit allt vanligare. Kostnaderna för att vaccinera sig skiftar också beroende på var i landet man bor. Är man en familj med två vuxna och tre barn kan det blir väldigt kostsamt inom vissa regioner. Med den anledningen och att fästingar ökar och TBE blir vanligare så bör regeringen utreda och säkerställa så att tillgången till TBE vaccin finns i alla regioner samt tillsammans med regioner och SKL försöka hitta en metod så att TBE vaccinationerna kostar lika mycket oavsett var i landet man bor.
mot · H702266 · 2019-09-25 00:00:00 — Nationell strategi för att utveckla fritidshemsverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för att utveckla fritidshemsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Grundskolornas fritidshemsverksamhet är en viktig del av helheten för en fungerande skola. Många elever som nyttjar fritidshemmet är där , efter skolan samt också under lovdagar, alltså kan många elever vara på fritidshemmet stora delar av sin tid inom utbildningen. Fritidshemmet har under historien varit en viktig del för och är en viktig del av och att man som elev ska ha en god verksamhet utanför skoltid samt att man som förälder också ska kunna känna tillit till denna typ av verksamhet. Tyvärr ser fritidshemsverksamheten olika ut över landet och det ges inte alltid samma förutsättning över allt. Det kn vara allt från vilken verksamhet som kan bedrivas, hur stor barngruppen är, hur lokalerna för fritidshemmet är uppbyggt, om det är i ett klassrum eller om det finns olika rum för olika verksamheter som är anpassat efter fritidshemmets organisation. Till detta kommer självklart det kommunala självstyret in och att verksamhet bedrivas och ansvaras av landets kommuner. Bristen på utbildade fritidspedagoger eller lärare mot fritidshem är stor och med detta riskerar det att fortsätta göra att fritidshemsverksamheten kan bli lidande. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med inriktning på att ta fram en nationell strategi på hur fritidshemsverksamheten inom landets grundskolor kan stärkas och utvecklas, ge råd och stöd till landets kommuner om fritidshemsverksamheten samt ta också ge förslag på hur verksamheten kan bli mera attraktiv att arbeta inom.
mot · H702269 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en allmän jakttid på skarv bör medges och tillkännager detta för regeringen. Det svenska beståndet av skarv uppgår till många tiotusentals häckande par. Ökningstakten och utbredningen i är mycket omfattande. Den stora ökningen av fågeln skarv har lett till omfattande klagomål om att skarvarna påverkar fiskbestånden negativt, att det skapar olägenheter för friluftslivet och förstör skog och natur på de öar och kustområden där fåglarna häckar. Skarvens utbredning begränsar sig heller inte enbart till kustzonen utan är även förekommande i sjöar och vattendrag i inlandet. I stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. Mot bakgrund av detta har till exempel i län tidigare beslutat att meddela berörda fastighetsägare, jakträttsinnehavare och deras jaktgäster tillstånd till skyddsjakt efter storskarv/mellanskarv i läns bräckvattenområden. Motivet för beslutet är den stora förekomsten av skarv, som lokalt förorsakar allvarlig skada på fiskeredskap och fiskbestånd. Trots dessa tillstånd att bedriva skyddsjakt i de berörda områdena kommer det ständigt rapporter från yrkesfiskare och närboende om problemen med skarvens ökning och utbredning utmed hela kusten. Allt fler invånare längs stora delar av upplever att deras närmiljöer och fritidsmiljöer förfulas och blir otillgängliga genom skarvens utbredning. Om vi tar Smålands-/Östgötakusten som exempel så består den till stora delar av en förhållandevis grund moränskärgård med många små trädbevuxna öar. Det lokala fisket är till stor del beroende av dessa områden och deras fiskbestånd. Det lokala fisket utförs till största delen inte med yrkesfiskelicens eller med särskilt fartygstillstånd utan av fastighetsägare som har fisket som en del i kustsamhällets näring. Dessa grunda skärgårdsområden är också mycket viktiga förynglingsområden för gädda och abborre. Många kommuner längs bedriver och stöder projekt både i kustbäckarna och i skärgårdsområdet för att anordna nya och förbättra befintliga reproduktionsområden för framför allt gädda men också för andra fiskarter. Kommunerna har med hjälp av fastighetsägare, betydande egna insatser och med statliga bidrag tillskapat större våtmarker och lekområden med mycket goda resultat för minskad miljöpåverkan och fiskreproduktion. Dessa satsningar har uppmärksammats både regionalt och nationellt, inom statliga verk och i naturvårdskretsar. Bestånden av gädda och abborre i tex Mönsterås kustområden och i har varit och är fortfarande så pass hotade att statliga myndigheter har beslutat om fiskeförbud på dessa arter under lektid, från till . I syfte att komma till rätta med problematiken med den allt mer utbredda förekomsten av fågeln skarv samt i syfte att återvinna förtroende för jaktlagstiftning bör en allmän jakttid på skarv medges. Att inte medge allmän jakttid på fågeln skarv riskerar leda till att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Vi förordar därför att en allmän jakttid medges på skarv. Vad som ovan anförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.
mot · H70227 · 2019-09-13 00:00:00 — Eget utträde ur företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eget utträde ska vara kostnadsfritt hos och tillkännager detta för regeringen. startas företag av entreprenörer som enskilt eller tillsammans väljer att ta sociala såväl som ekonomiska risker för att förverkliga sina affärsidéer. I vissa fall kan detta vara ett beslut som lönar sig medan det i andra fall kan leda till att företagare väljer att återgå som anställda på grund av ekonomiska svårigheter. För att anmäla en egen avgång ur en aktiebolagsstyrelse eller från en företrädande roll för ett handels-/kommanditbolag så krävs det att anmälaren (den som väljer att avgå) betalar in en avgift som skiljer sig beroende på bolagsform och anmälningsätt. Detta slår i sin tur särskilt hårt mot entreprenörer i de mindre företagen som blir tvungna att använda sin, ofta knappa, privata ekonomi för att betala för sitt eget utträde ur företaget. Kostnaden för eget utträde bör således helt tas bort.
mot · H702270 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på lämpligt sätt ge i uppdrag att ge konkreta exempel på godtagbara lösningar för att skapa såväl rättssäkerhet som säkerhet vad gäller liv och hälsa för den som har drabbats av demenssjukdom, och detta tillkännager för regeringen. Med befolkningens ökande livslängd får allt fler någon form av demens. En del vårdas av anhöriga eller , en del i så kallat särskilt boende. har gett ut anvisningar om hur vården ska skötas. En besvärlig målkonflikt är mellan den dementes frihet och den dementes behov av trygghet, säkerhet och värdighet. rutiner med stora tvångsinslag har dessbättre avskaffats. Men pendeln har svängt långt åt andra hållet. gäller att anhöriga och personal endast får ingripa i akuta situationer, t ex då en dement person ger sig ut tunnklädd i snön eller ger sig ut i tung trafik. Inga förebyggande åtgärder får vidtas. har därmed lagt mycket stor vikt vid den enskildes självbestämmanderätt. Det är bra. Men grundlagens bestämmelser i 1 kap 2 § RF om den enskildes värdighet behöver också beaktas. Den demenssjuke behöver skyddas från att råka ut för skador, behöver skyddas från att bli utnyttjad av andra och behöver förhindras från att skada andra t ex genom trafikolyckor. I praktiken måste man ofta ha förebyggande åtgärder. Personalens villkor behöver också uppmärksammas. Helt utan förebyggande åtgärder ställs den inför övermäktiga krav. För det allra mesta tillämpas kodlås, ibland i kombination med att koden finns utskriven på dosan. Vid de inspektioner som görs accepteras kodlås som den normala lösningen. Det ställer målkonflikten och anvisningar i blixtbelysning. En förbjuden åtgärd godtas som normal. har noga angivit vad en verksamhet inte får göra, men lämnat åt boendena och deras personal att lösa problemen. Enligt går det inte att skriva heltäckande anvisningar. Så kan det vara, men då behövs i stället godtagbara exempel på lösningar som fungerar i praktiken. har visat ett exempel från , Klockarekärlekens äldreboende, där man gjort flera omtänksamma förbättringar samt tagit bort kodlåsen. Men vad som inte framgår av redovisning är att man i stället satt in geofencing med GPS-armband på de boende. Detta anser vara otillåtet. I kommande regleringsbrev, eller på annat lämpligt sätt, bör därför få i uppdrag att komplettera anvisningarna med ett antal konkreta exempel på enligt godtagbara lösningar.
mot · H702272 · 2019-09-25 00:00:00 — Statligt ansvar för merkostnader i den gotländska sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda på vilket sätt staten bör bära ansvaret för de merkostnader som har för sjukvården på grund av kombinationen ö-läge och liten befolkning och tillkännager detta för regeringen. sjukvård har speciella förutsättningar som inte är jämförbara med något annan regions förutsättningar. Vissa av de faktorerna tas hänsyn till i kostnadsutjämningen för landsting, i skatteutjämningssystemet. Men den avgörande faktorn finns det ingen kompensation för, kombinationen av att vara ö och ha en liten befolkning. speciella förutsättning med länsgräns bestående av vatten gör att samverkan med andra sjukhus försvåras och i många fall helt omöjliggörs. Det grundläggande problemet är att det alltid kommer behövas ett fullvärdigt akutsjukhus, med alla jourlinjer, på . Det eftersom transporter till närliggande sjukhus ofta är för långsamma om de sker via färja. Även flyg- och helikoptertransporter har stora begränsningar på grund av bland annat väderlek. Att bedriva ett fullvärdigt akutsjukhus är väldigt kostnadsdrivande. Normalt för landsting är att det behövs ett underlag på minst 120 000–150 000 personer för att hålla med ett fullvärdigt akutsjukhus. Ofta är underlaget betydligt större, och kravet på befolkningsunderlag tenderar att stiga efterhand som nivåstruktureringen fortskrider. har 59 000 personer som underlag för att bära denna kostnad. Detta skapar en helt ohållbar ekonomisk situation för Region , en situation som förvärras i snabb takt i och med att kostnaderna inom hälso- och sjukvården stiger betydligt snabbare än intäkterna ökar. Sjukvårdslagens portalparagraf om en jämlik vård i hela är därmed hotad. Med ett så pass litet akutsjukhus så uppstår betydande småskalighetskostnader i form av nya medicintekniska investeringar, dubblerad utrustning för att ha redundans, överkostnader för transporter samt personal som behöver volymtjänstgöring på andra sjukhus för att behålla kompetensen. Stora delar av detta är ej kompenserade i kostnadsutjämningssystemet. har ett väldigt centralt läge i försvarsförmåga. En av de avgörande funktionerna som behöver finnas på är en fungerande sjukvård sett ur totalförsvarssynpunkt. Den pågående uppbyggnaden av totalförsvaret på ön, som i ansvarar för, lyfter särskilt denna aspekt. För att sjukvårdslagens portalparagraf om jämlik vård över hela landet skall kunna bibehållas måste staten ta ett ökande ansvar för sjukvård. Det kan till exempel ske genom att införa en indexerad ö-faktor eller ett särskilt stöd riktat till öns sjukvård. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten låta utreda hur staten måste ska bära ansvaret för de merkostnader har för sjukvården på grund av kombinationen ö-läge och liten befolkning.
mot · H702273 · 2019-09-25 00:00:00 — Breddade kriterier för Allmänna arvsfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör överväga att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden framöver och tillkännager detta för regeringen. Allmänna Arvsfonden förvaltar mycket pengar. Dagens inriktning på hur de fördelar bidragen är ganska smal. Enligt deras statuter skall de inrikta sina bidrag till ”projekt som bidrar till att stärka barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Ideella organisationer, föreningar, stiftelser, kommuner, skolor och sjukhus kan få pengar ur Arvsfonden” Det är givetvis behjärtansvärda ändamål, men inriktningen borde kunna breddas lite så att Arvsfondens medel ytterligare kan bidra till landets utveckling. Det finns många viktiga ändamål i samhället som är i behov av investeringsresurser, främst kopplat till den ideella sektorn. Exempel på organisationer som borde kunna stödjas är de som arbetar med att bevara och utveckla kulturarvet. Ett sådant exempel är Gotlandståget, de har utvecklat ett uppskattat besöksmål kring den gamla smalspåriga järnvägen mellan och . Denna ideella förening bidrar påtagligt med att levandegöra järnvägstraditionen, men står inför stora investeringsbehov som är svåra att finansiera. Jag föreslår därför att staten överväger att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna Arvsfonden framöver. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten beslutar att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna Arvsfonden.
mot · H702274 · 2019-09-25 00:00:00 — Statligt ansvar för en reservhamn i ställer sig bakom det som anförs i motionen om förutsättningarna för att skapa en reservhamn eller nödhamn för att tillförsäkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till och tillkännager detta för regeringen. Färjetrafiken till är öns landsväg, den måste vara öppen året runt och kunna fungera även vid olyckor och orostider. Det gör att det finns ett uppenbart behov av en fungerande reservhamn/nödhamn i . Därför har regeringen via gett i i uppdrag att utreda frågan, kopplat till totalförsvarsaspekterna. försörjning av förnödenheter är helt beroende av hamn. som lagerhållningen är ytterst begränsad , eftersom Just-in-time är en rådande princip. Det i kombination med ett väldigt hårt tryck på hamn, speciellt , gör situationen väldigt labil. En enda olycka som stänger hamn skulle få svåra konsekvenser för befolkningen och besökande på . Under tidigare avtalsperioder för färjetrafiken har en reservhamn funnits med som en del i trafiksystemet. Enligt min mening måste staten ansvara för att denna funktion åter kommer till stånd. Utan en reservhamn/nödjamn för linjetrafiken är väldigt sårbart om något skulle inträffa som gör att hamn inte kan trafikeras . I finns möjlighet att utveckla en av kajerna till en reservhamn för linjetrafiken. Även alternativet med Kappelshamn kan vara aktuellt. Båda alternativen har både för- och nackdelar. Det centrala är inte valet av hamn utan att funktionen med en fullvärdig reservhamn/nödhamn återskapas. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten tar ansvar för att en reservhamn/nödhamn tillskapas för att tillförsäkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till .
mot · H702275 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det kan vara motiverat att anpassa utrullningen av nya elmätare till kommande världsstandard och tillkännager detta för regeringen. Teknikutvecklingen kring elnät och elmätare är synnerligen snabb just . Det gör att det är lätt att investera i föråldrad teknik även vid nyinstallation. Just nu pågår arbetet med att ta fram en världsstandard på hur våra debiteringsmätare/elmätare skall ingå i det ”smarta hemmet” i organisationerna Threadgroup och . Internet of Things kommer vara grunden i framtidens smarta hem och den på IPv6 baserade standarden dotdot kommer att få väldigt stort genomslag. Kundgränssnittet kommer att kunna läsas av på millisekundnivå och inte som med 10 sekunders fördröjning, det kommer enligt uppgift ge avgörande fördelar för konsumenten att integrera funktioner för det smarta hemmet. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att det kan vara motiverat att anpassa utrullningen av nya elmätare till kommande världsstandard.