ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702455 · 2019-09-26 00:00:00 — Mobil och internet i hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om mobil- och internettäckning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Det är fortfarande av yta där mobiltäckningen inte är tillräckligt bra för att prata i telefon. När det gäller uppkopplingshastigheten via mobilnätet är det av landytan som har en hastighet på under . Detta visar en kartläggning från . När det gäller mobiltäckning var det värst i (28,), (17,), (11,), (9,) och (8,). För uppkopplingshastighet via mobilnätet ser det ungefär likadant ut förutom att och också ligger långt under snittet. På vissa ställen på landsbygden får man inte bygga ut nätet ens om det finns intresse: där boende klagat och vägrar ha i närheten, i närheten av militära områden och i nationalparker. Vi har också glest befolkade delar där det inte anses ekonomiskt att bygga ut nätet för att där bor för få. fattade regeringen beslut om ett mål: bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. ökar mobiltäckningen, så det går åt rätt håll. Men för att nå ända fram krävs ett offentligt ansvarstagande. Marknadskrafterna löser inte detta eftersom de bara bygger ut där det är ekonomiskt lönsamt för dem. En idé som finns men ännu inte tillämpats är så kallade samhällsmaster. Tanken är att dessa ska bekostas av teleoperatörer och offentlig sektor gemensamt. Då kan även byggas i områden där det inte anses lönsamt. På detta sätt kan kommuner som ligger i dessa områden se till att deras invånare ändå får mobiltäckning. Idén är god eftersom mobiltäckning och internet är grundläggande samhällsfunktioner. Vi kan inte lämna över till privata intressen att bestämma vem som ska ha tillgång till dessa tjänster. Ett alternativ till samhällsmaster är krav på täckning mot operatörerna i samband med frekvensutdelning. Det krävs dock i så fall väldigt tydliga krav och en tidsplan för genomförande. Annars finns risken att operatörerna hittar kryphål i regelverket för att undkomma kostnader. Kopparnätet kopplas nu ner steg för steg i glesbygden och den gamla telefonin avvecklas. Det gör det än viktigare att ha fungerande mobilnät och internet även i dessa områden. Det är en demokratifråga att kunna kommunicera oavsett var man bor i landet. Det är också en säkerhetsfråga att kunna komma fram på 112 vid akut fara, att trygghetslarm ska fungera och att räddningstjänsten både kan navigera och kommunicera vid krissituationer, såsom skogsbränder. När det nya 5G-nätet byggs ut bör det vara ett krav att det blir tillgängligt i hela landet, inklusive glesbygden. Ytterst är det ett offentligt ansvar att alla ska ha tillgång till mobilnät och internet, oavsett var man bor i landet. Regeringen bör överväga högre ställda krav på kommersiella aktörer, alternativ till kommersiella aktörer och ökat eget ansvarstagande för att nå målet om mobil- och internettäckning i hela .
mot · H702456 · 2019-09-26 00:00:00 — Mammografi för äldre kvinnor ställer sig bakom det som anförs i motionen om den övre åldersgränsen vid mammografi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler äldre kvinnor i kliniska behandlingsstudier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig cancerbehandling för äldre kvinnor och tillkännager detta för regeringen. rekommenderar mammografi från . En Umeåledd studie har kommit fram till samma sak. Studien är den hittills största i världen av sitt slag och slår fast att dödligheten i bröstcancer är högre för de kvinnor i åldersgruppen 40–som inte erbjudits mammografi jämfört med kvinnor i samma åldersgrupp som fått mammografi. Att dödligheten i bröstcancer minskar för kvinnor 50–69 som genomgått mammografi är redan fastslaget. är det alltså klarlagt att även kvinnor 40–har samma nytta av mammografi. Det är därför mycket bra att har beslutat att mammografins screeningprogram (40–) ska vara avgiftsfritt! Risken att avlida i bröstcancer har minskat , men det gäller bara kvinnor upp till . Därefter är risken oförändrad från 70–. Risken ökar påtagligt för kvinnor . Överlevnadsprognosen vid bröstcancer är hög, från 50 till ligger den på . För kvinnor ser det betydligt sämre ut; överlever. Skillnaden kan framför allt kopplas till att äldre kvinnor inte kallas till mammografi. Men kvinnor erbjuds dessutom mindre omfattande behandling när bröstcancer väl konstaterats jämfört med yngre kvinnor. Detta hänger inte bara samman med bristande vilja att satsa resurser på äldre kvinnor utan är också kopplat till att kliniska studier på bröstcancerpatienter vad gäller behandling bara till består av kvinnor , som hälften av alla som får bröstcancer är ! Det finns alltså en osäkerhet kring mediciner och andra behandlingsmetoder som inte i tillräckligt hög grad är utprovade för äldre kvinnor. Detta är ett argument för att i fortsättningen se till att fler äldre kvinnor ingår i sådana kliniska studier! Om alla äldre kvinnor hade erbjudits mammografi och fått bättre cancerbehandling skulle överlevnaden öka . Det är en hög siffra med tanke på hur vanlig bröstcancer är som dödsorsak bland äldre kvinnor. Med tanke på att livslängden dessutom ökar (och bröstcancer ökar med åldern) så kan vi rädda ännu fler liv genom att bygga ut mammografin och erbjuda äldre kvinnor bättre behandling. Alla kvinnors liv är värda att rädda, både yngre och äldre. Med tanke på att bröstcancer är den vanligaste dödsorsaken för medelålders kvinnor och, tillsammans med lungcancer, den näst vanligaste cancerrelaterade dödsorsaken för äldre kvinnor borde det vara högprioriterat att göra allt vi kan för att tidigt upptäcka och framgångsrikt behandla bröstcancer för kvinnor i alla åldersgrupper. Regeringen bör överväga att bereda riktlinjer med syfte att höja den rekommenderade åldern för mammografi i hela landet och se till att fler äldre kvinnor ingår i kliniska behandlingsstudier samt att äldre kvinnor erbjuds likvärdig bröstcancerbehandling.
mot · H702457 · 2019-09-26 00:00:00 — Lokal effektbrist i elnätet ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokal effektbrist i elnätet och tillkännager detta för regeringen. har en mycket hög leveranssäkerhet och industrin har de lägsta elpriserna i EU. finns energiöverenskommelsen som skapar förutsättningar för långsiktig säker och hållbar elförsörjning. Den är en bra grund för det fortsatta långsiktiga arbetet med energipolitiken. Vi har haft stora elöverskott i . Det finns alltså ingen brist på el, med det finns lokala utmaningar i elförsörjningen på grund av växande städer, utbyggd kollektivtrafik, elektrifiering av samhället, nya industrier och industrier som utökar sin verksamhet. Allt detta bidrar till att delar av riskerar att drabbas av elbrist. Det är allvarligt. Situationen är svårast i och . En stor del av elen produceras i norra och används i , och behöver kunna ledas däremellan. När många vill använda stora mängder el så räcker inte effekten i ledningarna till för att överföra all el som behövs. Överföringskapaciteten brister, både mellan norr och söder och inom de drabbade regionerna. Det tar att bygga nya kraftledningar från norra till . Dessa nya ledningar måste färdigställas möjligt, men i väntan på att de är klara behövs åtgärder för att förse utsatta regioner med el. Elkablar som klarar högre effekt, att sprida ut elanvändningen över dygnet och utbyggd lokal elproduktion är exempel på åtgärder som skulle kunna minska elbristen. När det gäller lokal elproduktion så är det positivt att regeringen i höstbudgeten aviserat att flera länsstyrelser, bland annat , , och , kommer få i uppdrag att ur ett lokalt och regionalt perspektiv kartlägga och analysera elsituationen i respektive region. Överföringskapaciteten inom behöver byggas ut, vilket också är en del av energiöverenskommelsen . Processen för att förstärka elnätet ska bli mer effektiv. Nuvarande statliga stöd för solcellsinstallation som ansluts till elnätet (som täcker av investeringskostnaden), skulle kunna utökas för företag och kommuner som drabbas av att tvingas säga nej till ökat effektuttag. Då skulle de kunna bygga ut sin verksamhet genom att delvis bli självförsörjande på el, och därmed mindre beroende av nätkapaciteten. Regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för att fylla behovet av el i alla delar av .
mot · H702458 · 2019-09-26 00:00:00 — Tänderna är en del av kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tändernas betydelse för hälsan och tillkännager detta för regeringen. Det finns egentligen inget vägande skäl att inte behandla tandvård som övrig sjukvård. Obehandlade sjukdomar i mun och tänder innebär samma lidande och risker för den enskilde som sjukdomstillstånd i övriga delar av kroppen. Det finns dessutom ett samband mellan dålig munhälsa och andra sjukdomar. Exempelvis är risken för hjärt-kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken i ) kraftigt förhöjd hos patienter som har stora problem med tänderna. Åtskilliga svåra sjukdomstillstånd och dödsfall skulle kunna förebyggas om fler fick tandvård . Tandvård innebär självklart kostnader, men även nya mediciner och behandlingsmetoder i den övriga vården medför extra kostnader. Detta har inte använts som argument för att tvinga den enskilde att ta den ekonomiska smällen vid dyra behandlingar. Tvärtom har rätten till vård för alla, oavsett plånbokens tjocklek, framhållits i dessa sammanhang. Tandvård har blivit en klassfråga och många låginkomsttagare väljer bort nödvändig tandvård för att de inte har råd. Det är nu dags att betrakta tänderna som en del av kroppen. Regeringen bör överväga att se till att tandvården blir en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt.
mot · H702459 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ojämlik hälsa och tillkännager detta för regeringen. Växande ekonomiska klyftor i samhället leder också till växande hälsomässiga klyftor kopplade till klass. Det innebär att det mest avgörande vi kan göra för jämlik hälsa är att verka för ekonomisk jämlikhet. () kom med initiativet ”Closing the gap in a generation”, med målet utjämnade ojämlikheter i hälsa ur ett globalt socioekonomiskt perspektiv. tillkom som ett svar på WHO:s upprop. I arbetet framkom att socioekonomi (såsom utbildning) påverkar livslängden i . Kvinnor lever vanligtvis längre än män och högutbildade lever längre än lågutbildade. Skillnaderna i hälsa och överlevnad minskar inte med tiden utan ökar tvärtom. Samma mönster återfinns i en jämförande studie av folkhälsan i och . Där visade det sig att hjärt- och kärldödligheten generellt hade minskat men att skillnaderna i dödlighet hade ökat. Socioekonomiska faktorer låg bakom de stora och växande skillnaderna i hälsa mellan de två städerna. Ända har befolkningens genomsnittliga vikt ökat i . Vi är därmed del av en global trend som leds av . Läsk är en bov i dramat liksom godis, snacks och stora mängder onyttig snabbmat. Stillasittande är det allra största problemet, det minskar förbränningen och innebär enligt forskningen allra störst risk att bli sjuk och dö . Stress, sömnstörningar, psykiska och sociala problem är andra faktorer som spelar in. kan vi se stora skillnader kopplat till klass. Gruppen välutbildade, medel- och höginkomsttagare har ekonomiska möjligheter att köpa träningskort och många satsar både tid och pengar på att hålla sig i form. Personer som har det sämre ställt äter ofta sämre mat och rör sig mindre. Detta gäller såväl vuxna som barn. När det gäller att främja likvärdig hälsa för barn så är det viktigt att i samhällsplaneringen underlätta för fotgängare och cyklister, att ge föräldrastöd och se till att allt skolarbete genomsyras av hälsotänkande. Något som visat sig ge effekt är riktade insatser till utsatta grupper. Exempel på särskild utsatthet är psykisk ohälsa, låg utbildningsnivå och dålig ekonomi. Det handlar om förebyggande arbete med målet att stimulera till livsstilsförändringar. I och arbetar man med riktade hälsosamtal. Målgruppen med risk för ohälsa och dödlighet i hjärt- och kärlsjukdom kallas till samtal om vad man själv kan göra för att förändra sina levnadsvanor. Hinder för förändring kan vara sociala nätverk, livs- och arbetsförhållanden, socioekonomi och kultur. Hälsosamtalen har visat sig ge bättre resultat än övriga samhällsinsatser som görs för att förbättra folkhälsan och minska dödligheten. Avgörande för framgången är om man lyckas identifiera och övervinna kulturella och sociala hinder för livsstilsförändring. Regeringen bör överväga behovet av åtgärder för jämlik hälsa.
mot · H70246 · 2019-09-18 00:00:00 — Skärp straffen för trafficking och människosmuggling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att skärpa straffen för trafficking och människosmuggling och tillkännager detta för regeringen. har länge arbetat för att trafficking och människosmuggling skall försvåras. arbetar mot detta genom samarbete inom Europol, via polisen, tullen och samarbete med frivilligorganisationer så som ECOAC. Men även om vi samverkar internationellt, och jobbar förebyggande samt brottsbekämpande nationellt, så ser vi att problemen med trafficking och människosmuggling kvarstår. Vi bör därför intensifiera vårt arbete för att motverka de kriminella organisationer som arbetar med denna verksamhet. Mer samarbete med civilsamhället i kombination med förstärkningar av tull och polis är nödvändigt. Ytterligare samverkan inom EU är också nödvändigt om vi skall stoppa denna typ av internationella brott. räcker det inte med samverkan och mer resurser; vi måste också skärpa straffen för dessa brott. Regeringen bör därför utreda vad man kan göra för att ytterligare motverka trafficking samt människosmuggling och även genomföra skärpning av straffsatserna som avser dessa brott.
mot · H702460 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över villkoren i den nuvarande patientskadelagen i syfte att stärka patientens ställning och tillkännager detta för regeringen. Patientskadelagen reglerar rätten till patientskadeersättning och skyldighet för vårdgivare att ha en försäkring som täcker sådan ersättning (patientförsäkring). Dagens lagstiftning och försäkring härrör i allt väsentligt och äger i sin tillämpning stora likheter med trafikskadelagen/trafikförsäkringen. Det finns två områden dock där patientskadelagen avviker från trafikskadelagen/trafikförsäkringen, nämligen i fråga om självrisk och rättshjälp. Självrisken i patientskadelagen 9 § utgörs av 1/20 av gällande prisbasbelopp. Tillämpningen av självrisker i försäkringslösningar motiveras främst med prevention mot olika former av överutnyttjande. Det kan inte betraktas som rimligt eller försvarbart att tillämpa självrisk i en lagstiftning med efterföljande försäkringslösning som gäller människor som skadats i sjukvården och som fått en godkänd patientskada. Självrisken i patientskadelagen bör därför avskaffas. Att som patient, som på något sätt vållats skada genom sjukvården, driva sina krav mot vårdgivaren är inte okomplicerat. I trafikskadelagen och trafikförsäkringen finns ett rättsskyddsmoment som ger den försäkrade rätt till juridisk hjälp i samband med tvist. Motsvarande moment saknas i patientskadelagen. Med tanke på skadornas komplexitet och parternas relativt ojämlika förhållande, där många skadelidande ofta har en mycket utsatt situation, bör ett motsvarande rättshjälpsmoment införas i patientskadelagen.
mot · H702461 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regelverket för bilstöd och tillkännager detta för regeringen. Förmånen bilstöd är en viktig insats för att människor med olika slag av funktionsnedsättningar ska ges en möjlighet till ett så rikt och jämlikt liv som möjligt. I många fall är det avgörande för att aktivt kunna delta i samhällslivet, att ges möjlighet att kunna delta i arbetslivet. De förändringar som infördes fr.o.m. , via proposition 2016/17:4 hade i grunden vällovliga syften. I alla delar har dock inte utfallet blivit det fullt ut önskade. Den utvärdering som regeringen beställt visar på behovet av en översyn. har lämnat sina förslag på förändringar. En av konsekvenserna av den nu gällande lagstiftningen är att krav på fordonstyp vid bilstöd har skärpts på ett orimligt sätt. De ökade kraven på fordonets kapacitet och därmed följande inköpspris medför att egenkostnaden för individen blir avsevärt mycket större. I vissa fall kan detta medföra ökade inköps-kostnader för fordonet, anpassningskostnaden ej inräknad, om 350 000–. Effekten riskerar naturligtvis att bli att personen i fråga tvingas avstå från att köpa bil, med de begränsningar i livsföringen detta medför. En ytterligare effekt är att kostnaden för absolut nödvändiga resor, som kunde utförts med egen bil istället överförs till kommunalt finansierad färdtjänst. Ur såväl ett individperspektiv som ett samhällsperspektiv bör en översyn och förändring av bilstödet göras omgående.
mot · H702462 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komma med förslag till lagstiftning om obligatorisk registrering av testamenten och tillkännager detta för regeringen. Frågan om behovet av registrering av testamenten har vid ett flertal tillfällen diskuterats i . Anledningen är naturligtvis den otillfredsställande ordning som gäller . Det finns ett av gjort tillkännagivande i frågan . Ett regeringsskifte förhindrade den gången att frågan blev föremål för utredning. behandlade ärendet och fann då att en rad goda skäl kan anföras för inrättandet av register för testamenten. påbörjade därefter ett utredningsarbete om bland annat denna fråga och redovisade resultatet av sitt arbete. föreslog att det ska införas en möjlighet att registrera testamenten i ett officiellt testamentesregister. Den dåvarande regeringen valde dock att inte gå vidare med förslaget. Frågans angelägenhet har inte minskat, snarare tvärtom. Det är därför angeläget att frågan åter aktualiseras och att regeringen återkommer med lagförslag som innebär att det blir obligatoriskt att registrera testamenten.
mot · H702463 · 2019-09-26 00:00:00 — Uttag på e-recept i de nordiska länderna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett transparent system inom med uttag på e-recept och tillkännager detta för regeringen. är det inte möjligt att utanför gränser använda sig av e-recept för uttag av läkemedel. Med dagens teknik med e-legitimation och ökad rörlighet hos befolkningen borde det vara möjligt att införa, åtminstone inom . I många fall handlar det om livsviktig medicin med allvarliga följder om de inte kan expedieras utanför landet om man av någon anledning inte fått med sig sin medicin på resan.
mot · H702465 · 2019-09-26 00:00:00 — Nollvision för plast i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera en nollvision för plast i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Världen står inför stora utmaningar då det gäller klimatet, miljön och den biologiska mångfalden. Hela världen måste därför skyndsamt ställa om så att vi lever och arbetar på ett miljömässigt hållbart sätt. Förändringar behövs på systemnivå såväl som på individnivå. Som politiker kan vi åstadkomma nödvändiga förändringar genom att fatta beslut som radikalt anpassar samhället på det sätt som krävs och underlättar för såväl individer som företag att leva och verka miljö- och klimatsmart. Men då tiden är knapp krävs att alla tar sitt ansvar också på individnivå. måste självklart därför föregå med gott exempel. Plast är ett av de mest skadliga materialen för vår miljö och plastskräp i haven har blivit ett växande problem som skadar de miljöerna och djurlivet. I stod exempelvis plast för av skräpet 2017, enligt organisationen . Gör vi ingenting är risken stor att haven kommer att innehålla mer plast än fisk , vilket förutom plasten även beror på utfiskningen av haven, enligt en rapport från välgörenhetsorganisationen . De har också visat att produktionen av plast har ökat från år . Av plastförpackningarna används dessutom bara en gång som all plast inte heller är återvinningsbar. Plasten finns överallt omkring oss, exempelvis finns så kallade mikroplaster även i den luft vi andas in. Forskning visar att mikroplaster har negativ åverkan på många djur men ännu är det inte fastlagt vilken effekt den har på oss människor. Det finns dock forskning som tyder på att den kan ha negativa effekter på oss med. EU fattade beslut om att förbjuda vissa engångsartiklar av plast. Det är ett steg i rätt riktning men användningen och tillverkningen av all sorts plast behöver ses över. I väntan på de utredningar och den forskning som behövs för att visa på vilket sätt vi kan fasa ut plasten och vilka alternativ som är bäst att ersätta den med, måste vi dock agera där vi kan för att minska plaståtgången. En bra start på det vore att vi i inför en nollvision mot förekomst och inköp av plastprodukter.
mot · H702466 · 2019-09-26 00:00:00 — Klimatkompensation för inrikes flygresor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga inrikes flygresor som företas av riksdagsledamöter och anställda vid bör klimatkompenseras och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Genom har världens stater enats om att hålla den globala uppvärmningen nere till ett globalt snitt på två grader. presenterade FN:s klimatpanel IPCC sin senaste rapport om effekterna av den globala uppvärmningen redan vid en och en halv grad. I den konstateras att vi redan nu börjat erfara de katastrofala konsekvenser den ökade uppvärmningen för med sig för planeten och för mänskligheten. Vid en och halv grads höjning kan många katastrofala konsekvenser väntas, men vi kan minska de negativa konsekvenserna avsevärt genom att hålla ökningen till den nivån, istället för två grader. I rapporten bedöms det att vi 2030 kan nå en ökning om en och en halv grad. Forskare bedömer därför att vi nu har ynka på oss att världen över ställa om våra samhällen på ett sådant sätt att vi kan förhindra en del av de negativa konsekvenser den globala temperaturhöjningen medför. Hela världen måste nu skyndsamt ställa om hur vi lever och arbetar. Förändringar behövs på systemnivå såväl som på individnivå. Som politiker kan vi åstadkomma den nödvändiga förändringen genom att fatta beslut som radikalt anpassar samhället på det sätt som krävs och underlättar för såväl individer som företag att leva och verka klimatsmart. Men då tiden är knapp krävs att alla tar sitt ansvar också på individnivå. Som riksdagsledamöter måste vi föregå med gott exempel. I är av utsläppen orsakade av fossila bränslen, som enligt forskare helt måste fasas ut om ska klara våra klimatmål. Det är väl känt att flyget står för stora utsläpp som svenskars flygresande har ökat. klimatkompenserar för de flygresor som ledamöter företar utanför EU, medan de som sker inom EU kompenseras och regleras via EU-samarbetet. Men även inrikesresor står för stora utsläpp, särskilt sett till hur många riksdagsledamöter som inte bor i närområde, för vilka uppdraget i således kan innebära två resor , sammanlagt tusentals resor inrikes . Jag har även motionerat om att lägga om arbetssätt för att minska den tid som kräver fysisk närvaro i för ledamöter, i syfte att helt kunna fasa ut inrikesflygningarna. I avvaktan på att det kan bli verklighet är det dock rimligt att samtliga inrikesresor som företas av ledamöter eller anställda vid klimatkompenseras på samma sätt som utrikesresorna.