mot · H7023122 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som avvikelse gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Tabell 2 förslag till anslag –2022 uttryckt som avvikelse gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kommuner och regioner ansvarar för stora delar av det som är välfärdens viktiga verksamheter. Sjukvård, skola och social omsorg utgör merparten av kommunsektorns uppdrag. Därmed är också kommunsektorns ekonomiska utveckling av största vikt för att säkerställa en fungerande välfärd. Det som är mest betydelsefullt för att kommuner och landsting ska kunna upprätthålla och utveckla välfärden är skatteunderlagets utveckling. Hur antalet arbetade timmar utvecklas är därför av avgörande vikt för att välfärdsuppdraget i kommuner och regioner ska kunna säkerställas. Trots att vi haft en gynnsam konjunktur under , som inneburit att skatteunderlaget utvecklats positivt, finns det därför anledning till oro då regeringens politik inte främjat fler människor i arbete. Under och Alliansens tid vid regeringsmakten –2014 stärktes välfärden, vilket inte minst syns i hur skattekraften, det vill säga skatteunderlaget per invånare, utvecklades . växte skattekraften från till , fasta priser, motsvarande , vilket är detsamma som en långsiktig förstärkning av kommunernas skatteintäkter och möjligheter att utveckla välfärden. ökade de kommunala skatteintäkterna med , och den kommunala skatteintäkten per capita ökade . Den ekonomiska politik och välfärdspolitik som fördes med och Alliansen i regeringsställning resulterade i att resurserna till skola, sjukvård och omsorg ökade med mer än i fasta priser. Resurserna ökade per invånare, per elev och per slutenvårdspatient. Också antalet läkare, barnmorskor och sjuksköterskor per invånare ökade. Resurserna till skolan ökade per elev, i alla skolformer och i fasta priser. För kommunsektorn är det avgörande att statliga styrsystem främjar en god hushållning med gemensamma resurser. Effektivitet och ändamålsenlighet är därför viktiga parametrar när reformer och riktlinjer beslutas. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt regioner och kommuner att själva välja lämpliga metoder att uppnå vissa bestämda mål är exempel på god statlig styrning. Många av de samhällsproblem vi står inför – såsom olagligt långa sjukvårdsköer, brist på äldreboendeplatser, unga som rekryteras till kriminalitet och barns psykiska ohälsa och fysiska inaktivitet – måste lösas ute i kommunerna och regionerna. Men många kommuner går redan på knäna, till stor del på grund av den demografiska förändring som sker. 2018 redovisade 69 kommuner och 6 regioner underskott. Under innevarande och nästa mandatperiod växer antalet personer , som de åldersgrupper som jobbar växer mycket långsammare. Till 2026 behövs 26 000 nya äldreboendeplatser, och 200 000 personer behöver rekryteras till välfärden, utöver de 300 000 pensionsavgångar som måste ersättas. Därutöver har kommuner som tagit ett långt större ansvar än andra för flyktingar fått ökade kostnader. går svensk ekonomi in i en avmattningsfas och ett antal osäkerhetsfaktorer riskerar att både snabba på och fördjupa en konjunkturnedgång. Som stöd för att klara denna utmaning tillskjuter generella medel till kommunerna under detta utgiftsområde, utöver de många prestationsbaserade och riktade satsningar vi gör inom sjukvård, äldreomsorg, socialtjänst och skola. avsätter till ökade generella statsbidrag, utöver de som aviserades när och vann gehör för sin gemensamma budgetreservation . avsätts 2 miljarder och för . Fördelningen av de som avsätts och de som avsätts ska ske på ett sätt så att det dämpar effekterna för de kommuner som förväntas öka sina nettobetalningar som en följd av den förändring av kostnadsutjämningssystemet som regeringen föreslagit ska träda ikraft . Detta för att minska de negativa effekter som kan uppstå på kort sikt i den kommunala verksamheten och ge bättre planeringsförutsättningar. Därutöver vill utreda hur inkomstutjämningssystemet i skatteutjämningssystemet bättre kan utformas för att främja tillväxt. Därutöver gör många andra satsningar på välfärden, genom strukturellt riktiga reformer. Därmed ser vi till att välfärdens resurser bibehålls och förstärks som vi sänker skattetrycket. Den viktigaste lösningen på de stora utmaningar som finns för kommunerna är att skatteunderlaget fortsätter öka kommande år. Därför är en effektiv jobbpolitik av avgörande betydelse för att kommuner och regioner långsiktigt ska kunna tillhandahålla välfärd med kvalitet. jobbförslag kommer att leda till fler arbetade timmar och en fortsatt god utveckling av skatteunderlaget, vilket främjar välfärden. Mot bakgrund av att regeringen bedrivit en politik som slår mot jobb och företagande ser med oro på att man utökat det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att kostnadsbefria utvalda delar av välfärden. Risken med denna politik är att färre jobb skapas, sysselsättningen minskar och möjligheten att långsiktigt möta det ökade offentliga åtagandet försämras. Den nedåtgående spiral som detta riskerar att skapa med ytterligare skattehöjningar och försämrade jobbmöjligheter vore skadlig för . Därför prioriterar vi mer träffsäkra satsningar än de som regeringen infört gällande kostnadsfri tandvård för alla 20–23-åringar, kostnadsfri mammografi för alla kvinnor mellan och kostnadsfri sjukvård för alla , som presenterades i budgetpropositionen . Detta innebär att anslag 1:1 på detta utgiftsområde minskar med sammanlagt . Vi höjer milersättningen i reseavdraget vilket innebär minskade inkomstskatteintäkter för kommunerna om , vilket de kompenseras för fullt ut under detta utgiftsområde.