mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — Återupprätta samhällskontraktet – en budget för 2 Det ekonomiska läget 2.1 Svagare tillväxt i omvärlden till följd av ökad osäkerhet 2.2 Svensk ekonomi går in i en betydligt långsammare tillväxtfas 3 riktlinjer för den ekonomiska politiken 3.1 Riktlinjer för budgetpolitiken 4.2 Valuta för skattepengarna 4.3 God tillgänglighet och hög kvalitet i sjukvården 4.4 Ett säkert i en orolig värld 5.2 Sammanhållning över generationer 5.3 Sammanhållning i hela landet 6 Högre tillväxt och fler jobb 6.1 En skattereform med sikte på samhällsproblemen 6.2 Stärkt arbetslinje och ökat företagande 6.3 En skola där fler lär sig mer 7 Effekterna av politik 7.1 Jobb och sysselsättning 9 Sammanställning av förslag per utgiftsområde Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bilaga A – Förslag till utgiftsramar Bilaga B – Förslag till utgiftsramar –2022 Bilaga C – Beräkning av statsbudgetens inkomster Bilaga D – Beräkning av statsbudgetens inkomster –2022 Bilaga E – Utgiftstak för staten, offentliga sektorns finanser m.m. godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2020–2022 enligt förslaget i bilaga E i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i bilaga A i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga B som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga C i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i bilaga D i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. avslår regeringens förslag om ytterligare skattesänkning för personer som beskrivs i kapitel 12 avsnitt 2 i budgetpropositionen. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd. När tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den. När svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar. Och när behovet av reformer är avsevärt större än utrymmet för dem. Då krävs kloka prioriteringar. I den här budgetmotionen prioriterar det som är viktigast för . Det handlar om ett återupprättat samhällskontrakt. Välfärden ska finnas där när man behöver den och fungera i hela landet. I den här budgetmotionen föreslås kraftfulla ökningar av de generella statsbidragen till välfärden. Gator och torg ska återtas från gängens järngrepp så att alla medborgare kan känna sig trygga. I syfte att snabbt öka tryggheten föreslår bland annat att 2 000 ordningsvakter ska bistå Polisen med att återta kontrollen. Betald polisutbildning och högre löner ska få fler ska vilja söka sig till- och stanna kvar i yrket. Totalt innebär satsningar för fler poliser och ett stärkt rättsväsende . Vidare fortsätter vi förstärka den svenska försvarsförmågan. Det handlar om att stärka sammanhållningen i . Framtidsutmaningar ska vi tackla tillsammans, inte var och en för sig. Vissa tar tunnelbanan till jobbet – andra bilen. Om ska hålla ihop måste alla ha råd att transportera sig. Den här budgeten innebär att priset på bensin och diesel sänks med en krona vid pumpen . Lika viktig är sammanhållningen mellan generationer. Och alla pensionärer som varit med och byggt – inte bara de med högst pensioner – förtjänar sänkt skatt. I den här budgetmotionen sänker skatten dubbelt så mycket och för dubbelt så många pensionärer jämfört med regeringen. ska vara ett land där integrationen inte är ett problem utan i stället bidrar till att lösa problem. Med språkkrav för de vuxna och en skola som fokuserar på kunskap, ges förutsättningar för alla som är nya i att komma in i samhället och vara med och bidra till det gemensamma. Det handlar inte minst om en stärkt arbetslinje som ger högre tillväxt. I den här budgeten tar ett stort tag om bidragen. Vi föreslår skärpta krav för att få försörjningsstöd, kvalificering in i bidragssystemen, krafttag mot bidragsfusk – och ett bidragstak, så att det alltid lönar sig att ta ett jobb. förstärks jobbskatteavdraget med inriktning mot de lägsta inkomsterna. Tillsammans innebär dessa reformer att fler människor kommer att gå från bidrag till jobb. ”Hälften kvar” av en löneökning ska vara en princip som gäller alla. Därför föreslår vi nu att nivån på den statliga inkomstskatten trappas ned från till . Detta är viktiga tillväxtreformer. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Elektrifieringen är dessutom en central del i vår klimatomställning. presenterar vi ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bland annat fjärde generationens kärnkraft. För att säkra framtidens kompetensförsörjning och tillväxt ökar vi också undervisningstiden i skolan, så att alla ungdomar kan möta framtiden med rätt kunskaper. När andra tittat ner i sina önskelistor har vi moderater tittat ut över . Vi har sett att det finns stora problem att lösa. I den här budgetmotionen presenteras de reformer som tar tag i det viktigaste här och som vi tar ytterligare steg för att möta framtidens utmaningar. Det är dags för skattebetalarna att få valuta för sina inbetalade pengar. Det här är en budget för . återupprättar vi samhällskontraktet. 2 Det ekonomiska läget Den här budgetmotionen läggs i ett läge där mycket tyder på att vi står inför den svagaste tillväxten i världen sedan finanskrisen. Även om huvudscenariot är att konjunkturen mattas av i relativt måttlig takt kommer det allt fler signaler på att inbromsningen blir snabbare och djupare, både globalt och i . Som ett litet exportberoende land drabbas ofta oproportionerligt hårt när konjunkturen försämras i omvärlden. Det finns en tydlig risk att så kommer att bli fallet också nästa gång. För att understödja tillväxten framöver bör den ekonomiska politiken användas för att vidta åtgärder som frigör ytterligare produktionsresurser i ekonomin och stimulerar produktivitetstillväxten. På så sätt kan tillväxten öka, jobben bli fler och även välstånd öka. måste omställningskapaciteten i svensk ekonomi förstärkas ytterligare. För att värna välståndsutveckling krävs att de strukturella reformer som genomfördes under alliansregeringen nu följs upp med nya åtgärder för investeringar och omställning och för att främja inträdet på arbetsmarknaden. Det är hög tid att börja förbereda för lågkonjunktur. 2.1 Svagare tillväxt i omvärlden till följd av ökad osäkerhet Tillväxten i världsekonomin mattas av märkbart . bedömer att tillväxten blir . För utvecklade länder kommer tillväxten att bli betydligt svagare: växer , länderna i eurozonen i snitt och med . Det skulle innebära den svagaste tillväxten i världen sedan finanskrisen. har reviderat ned tillväxten för så gott som alla större ekonomier. Figur 1 Årlig tillväxt i procent 2018-2020 I det korta perspektivet drivs nedgången av ökade handelskonflikter som ökar osäkerheten och sänker både investeringsvilja och förtroendeindikatorer. beräknar att de bilaterala handelshinder som och infört sänker tillväxten i världen med mellan 2020 och 2021. Värst drabbas , vars tillväxt minskar , följt av . Världshandeln har legat still och sjönk . I en majoritet av de större ekonomierna ser omfattningen av nya exportordrar ut att sjunka. Den kraftigt ökade osäkerheten kring handeln drabbar särskilt tillverkningsindustrin och länder med stort exportberoende. Det gäller särskilt i där effekterna av brexit, hård eller mjuk, också drar ner framtidsutsikterna. , viktigaste handelspartner, är särskilt drabbat. Tyska inköpschefsindex har sjunkit till under 50, vilket indikerar en krympande privat sektor i . Oron för bilindustrin är särskilt stor eftersom bilförsäljningen globalt sjunkit fyra kvartal i rad. Inköpschefsindex för tillverkningsindustrin i är på den lägsta nivån på över , lägre än under eurokrisen. Jämfört med tidigare prognoser tror flera prognosmakare nu inte bara att nedgången blir djupare än befarat utan också att den blir längre. Det finns alltså inga tydliga tecken på att tillväxten ska ta fart igen i de utvecklade länderna. är arbetsmarknaderna i de flesta länder fortfarande starka. Arbetslösheten i är nere på , den lägsta nivån , och i är arbetslösheten , lägst . ligger på en arbetslöshet . Det betyder att för många länder skulle en avmattning fortfarande betyda en relativt god arbetsmarknad i en historisk jämförelse. 2.1.1 Risker för en sämre utveckling Riskerna för en sämre utveckling är betydande. Det gäller inte minst i , där effekterna av en avtalslös brexit skulle bli allvarliga. beräknar att en avtalslös brexit skulle minska bnp-tillväxten i och i euroområdet med en halv procentenhet 2020–2021. Dessutom kvarstår avsevärda politiska risker i . När tillväxten vänder nedåt kan också skuldsättningen i företagssektorn leda till prisnedgångar på företagsobligationsmarknaden, prisfall som riskerar att sprida sig till övriga delar av finansmarknaden. Ekonomin hålls fortfarande uppe framförallt av hushållens konsumtion, drivet inte minst av rekordlåga räntor och god reallöneutveckling i många länder. Om den svaga utvecklingen inom industrin leder till en sämre jobbtillväxt, och den svaga produktivitetsutvecklingen till en långsammare löneutveckling, kan detta dock vända. Den offentliga skuldsättningen i vår omvärld är klart högre än inför finanskrisen och räntorna, framförallt i , är negativa. Det gör att det finns en stor osäkerhet kring hur starka åtgärder centralbanker och regeringar kommer att kunna vidta för att möta en djup lågkonjunktur, särskilt om nedgången blir långvarig. 2.2 Svensk ekonomi går in i en betydligt långsammare tillväxtfas har konjunkturen försämrats. konjunkturbarometer har fallit med 16,7 enheter, det största fallet sedan eurokrisen . Barometerindikatorn är nu under 100, vilket tyder på en sämre ekonomisk utveckling än normalt. Bland annat drar industrins investeringsplaner ner sentimentet. Extra tydligt har fallet varit för hushållens förväntningar på ekonomi; hushållens konfidensindikator är nu på den lägsta nivån . Särskilt pessimistiska är hushållen kring utvecklingen av arbetslösheten. Figur 2 Konjunkturindikatorernas utveckling har även det svenska inköpschefsindexet följt det tyska nedåt. PMI för samtliga sektorer sjönk kraftigt vilket bidrog till att PMI är på den lägsta nivån . Särskilt kraftigt föll delindex för produktion. Det tyder på att svensk industri kommer att drabbas hårdare än tidigare förutsetts och att konjunkturnedgången kan komma snabbare och bli djupare än vad som tidigare förutsetts. som konfidensindikatorerna pekar nedåt bedöms fortfarande resursutnyttjandet vara positivt . Både regeringen och prognostiserar också att gapet sluts först mot slutet av prognosperioden, . Arbetslösheten är hög i en europeisk kontext, men inget av de stora prognosinstituten tror på en arbetslöshet på . Figur 3 Bedömning av resursutnyttjandets utveckling Källa: och . Sammantaget innebär det att de flesta prognosmakare tror på en tillväxttakt på mellan . Det innebär att bnp-gapet långsamt blir mindre och sluts uppifrån . För att understödja tillväxten framöver bör den ekonomiska politiken användas för att vidta åtgärder som frigör ytterligare produktionsresurser i ekonomin och stimulerar produktivitetstillväxten. På så sätt kan potentiell bnp och potentiell sysselsättning öka, och även välstånd. måste omställningskapaciteten i svensk ekonomi förstärkas ytterligare. För att värna välståndsutveckling krävs att de strukturella reformer som genomfördes under alliansregeringen nu följs upp med nya åtgärder för investeringar och omställning och för att främja inträdet på arbetsmarknaden. konstaterar att effekterna av Alliansens reformer troligen varit stora, men anser att effekterna av dessa nu i huvudsak har realiserats. Eftersom den nuvarande regeringen inte har klarat av att genomföra några reformer som kan antas ge högre sysselsättning och tillväxt är behovet av nya reformer stort för att ska fortsätta utvecklas väl. Bristen på en tydlig arbetslinje kan illustreras av att sedan blev statsminister har utvecklats sämre när det kommer till arbetslösheten än alla andra 27 EU-länder. Figur 5 Förändring av arbetslösheten (procentenheter) Reformbehovet är särskilt påtagligt i ljuset av att ser ut att utvecklas sämre än jämförbara länder . På lång sikt avgörs vår välståndsutveckling dels av teknikutvecklingen i världen i stort, alltså hur den så kallade teknikfronten utvecklas, dels av hur nära vi ligger teknikfronten. Som ett litet land har svårt att påverka den globala teknikutvecklingen annat än i vissa begränsade sektorer. Däremot kan vi påverka hur snabbt tar till sig ny teknik och hur väl de befintliga resurserna utnyttjas. Att produktivitetsutvecklingen i världsekonomin har varit svag det är ett problem också för , men något som vi har väldigt svårt att påverka. har dock , trots högkonjunktur och minusräntor, presterat sämre än andra länder, främst till följd av en politik som försvårar för företagande och tillväxt. Skatterna har ökat kraftigt, regleringarna har ökat och reformerna har uteblivit. Regeringen lade ner en utredning om entreprenörskap då den bland annat skulle undersöka skatter som är skadliga för entreprenörskap. Bolagsskatten har inte blivit mindre betungande (skattesatsen kommer sänkas när avdragsmöjligheterna begränsas, men skatteuttaget blir lika stort) och reformer på bostadsmarknaden har uteblivit. 2.2.1 Kommunerna står inför stora utmaningar kommuner och regioner är under ett allt större tryck till följd av den demografiska utvecklingen med fler barn och fler gamla samt att kommunerna nu i stor utsträckning får bära kostnaderna för en misslyckad integration. befolkning har vuxit snabbare än . Befolkningsökningen är större det än de tre decennierna , sammantaget. Snabbast växer gruppen invandrare från lågt utvecklade länder och personer . Källa: SCB. ESV prognostiserar att överskotten i staten kommer att öka , som underskotten växer i kommunsektorn. Underskotten drivs bland annat av stora investeringsbehov hos kommunerna. Dessutom kommer de demografiska förändringarna leda till lägre intäkter och högre kostnader för många kommuner, vilket, givet kommunernas balanskrav, driver fram antingen höjda skatter eller nedskärningar. Det är viktigt att det kontinuerligt sker effektivisering i den kommunala verksamheten, men det är också uppenbart att kommunsektorn i detta läge behöver ökade resurser och att staten har möjlighet att tillföra resurser. Figur 7 Finansiellt sparande i procent av bnp Kommunernas ekonomichefer förväntar sig påtagliga kostnadsökningar på en rad områden enligt en undersökning från SKL. Flest tror att kostnaderna för försörjningsstödet ska öka betydligt, men även kostnaderna för förskola och grundskola ser ut att öka påtagligt i många kommuner 2.2.2 Krisen kan komma fortare och bli djupare än i huvudscenariot Även om huvudscenariot är att konjunkturen mattar av i relativt måttlig takt kommer det allt fler signaler på att inbromsningen blir snabbare och djupare, både globalt och i . Regeringens prognos om en tillväxt på 2020 och en arbetslöshet som toppar på 6,5 kan därför snart visa sig vara alltför optimistisk. Det finns flera riskfaktorer som i så fall talar för att lågkonjunkturen då kan bli svår. För det första är räntorna redan mycket låga. sänkte reporäntan med vilket gav en kraftig stimulans och motverkade fallet i ekonomin. Med räntor som är negativa kommer det inte vara möjligt att göra en så kraftig sänkning , och penningpolitiken kommer troligen inte kunna bidra i samma utsträckning. har ett antal andra åtgärder som den kan vidta i stället, men dessa är oprövade och det finns en osäkerhet kring vilken effekt de kommer att få. Figur 8 Kronans utveckling mot euron och dollarn I konjunkturnedgångar brukar också kronan försvagas vilket fungerar som stimulans för den svenska exportindustrin och bidrar till att minska antalet uppsägningar. är kronan redan på mycket låga nivåer jämför med både euron och dollarn: har kronan fallit mot euron och mot dollarn. Det är därför inte självklart att en fallande krona kan stötta ekonomin på samma sätt som vi har vant oss vid under tidigare konjunkturnedgångar. För det tredje är arbetslösheten hög för att vara en högkonjunktur. Skulle ökningen av arbetslöshet likna de vi har sett i tidigare nedgångar kan arbetslösheten nå mycket problematiska nivåer. Det gäller inte minst gruppen utrikes födda som utgör en majoritet av de arbetslösa. Skulle utvecklingen likna den förra krisen skulle arbetslösheten för utrikes födda nå , nästan en fjärdedel. För utrikes födda från asiatiska och skulle arbetslösheten bli över en tredjedel. Av kvinnor från skulle den bli . För det fjärde är skuldsättningen hos hushållen fortsatt på rekordhöga nivåer till följd av låga räntor och en illa fungerande bostadsmarknad. Det riskerar att förstärka konjunkturnedgången vid ett boprisfall eller en ränteuppgång till följd av att hushållen drar ned på sin konsumtion. För det femte har inte den längsta högkonjunkturen använts av den socialdemokratiskt ledda regeringen för att stärka långsiktiga tillväxtförmåga och konkurrenskraft. Företagsklimatet har försämrats och statens utgifter för bidrag och transfereringar har höjts. Detta kan komma att bli kostsamt när inte god tillväxt i omvärlden ger draghjälp. För det sjätte har sällan normala nedgångar. Som ett litet exportberoende land drabbas ofta oproportionerligt hårt när konjunkturen försämras i omvärlden. Det finns en tydlig risk att så kommer bli fallet också nästa gång. Det är därför hög tid att börja förbereda för den kommande lågkonjunkturen. Det finns i budgetpropositionen få tecken på att regeringen har kommit till den insikten. 3 riktlinjer för den ekonomiska politiken politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar det skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. 3.1 Riktlinjer för budgetpolitiken Reformutrymmet i en budget sätts utifrån överskottsmålet. Det nya överskottsmålet har gällt i mindre än och gör gällande att det finansiella sparandet ska vara över en konjunkturcykel. Som indikator för detta används konjunkturjusterat, eller strukturellt, sparande, alltså sparandet korrigerat för effekter av konjunkturen på skatteinkomster och utgifter, huvudsakligen arbetsmarknadsrelaterade sådana. Ett viktigt skäl för att ha ett överskottsmål är att skapa trovärdighet för den ekonomiska politiken. Därför är det problematiskt att man, som regeringen, inte når målet när det precis har införts. I regeringens budget föreslås ett finansiellt sparande på , vilket justerat för konjunkturen blir . Figur 9 Finansiellt och strukturellt sparande Finansiellt sparande (% av bnp) Strukturellt sparande (% av potentiell bnp) anser att det finns ett egenvärde i att uppfylla överskottsmålet, särskilt när det nu sänks. Det är problematiskt för målets legitimitet att vi har en finansminister som inte en enda gång nått överskottsmålet, inte ens när det nu sänkts. När överskottsmålet reformerades infördes också ett skuldankare. Skuldankaret är inget operativt mål utan ett riktmärke för den önskade skuldnivån och är satt till . Avvikelser på av bnp ska förklaras för . Enligt nu liggande prognoser kommer det att bli aktuellt . Om vi nu går in i en sämre konjunktur kan detta dock snart förändras. Det var fallet inför finanskrisen, då offentliga sektorns bruttoskuld prognostiserades gå . I stället nådde skulden . Därför är försiktighet påkallat också . Det finns därför i detta läge ingen anledning att inleda en diskussion om ett förändrat ramverk eller förändrade målnivåer. Figur 10 Maastrichtskulden i procent av bnp En annan del av det finanspolitiska ramverket är utgiftstaket, som utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Enligt de riktlinjer som finns bör en buffert för oförutsedda händelser lämnas obudgeterad under utgiftstaket för nästkommande budgetår. Hur stort budgetutrymmet för reformer på utgiftssidan slutligen blir beror bland annat på hur stor del av budgeteringsmarginalen som tas i anspråk av oförutsedda utgiftsökningar, till exempel till följd av ökningar av volymer i de rättighetsbaserade transfereringssystemen eller den makroekonomiska utvecklingen. Figur 11 förslag till utgiftstak Budgeteringsmarginal, % av takbegränsade utgifter Utgiftstak som andel av bnp har lärt sig hantera kriser den hårda vägen. Det första man ska göra är att se över sitt hus . När gick in i finanskrisen hade vi av mycket omfattande strukturreformer som långsiktigt höjde tillväxten och sysselsättningen, som överskotten i offentliga finanser var . Det gjorde att hushållen var motståndskraftiga och drivkrafterna till arbete starka samt att regeringen hade de finansiella musklerna att stötta ekonomin när krisen kom. Situationen är en annan . Arbetslösheten är högre nu än inför den förra krisen och överskotten mindre. Under inget av har sparandet varit lika stort som under något av åren som ledde fram till finanskrisen. Det är oroande, inte minst eftersom vi troligen inte kommer att få särskilt mycket draghjälp av vare sig penningpolitiken, där de traditionella verktygen i och med minusräntan i princip är uttömda, eller av finanspolitik i omvärlden, där statsskulderna är högre än tidigare, i EU och i snitt högre än . Det spelar roll, för när krisen väl kommer behöver finanspolitiken ha muskler för att dämpa nedgången och påskynda återhämtningen. Är krisen mild räcker det med de så kallade automatiska stabilisatorerna: att skatteintäkter utan aktiva beslut sjunker och transfereringsutgifter stiger vid en konjunkturnedgång. Ökade resurser till arbetsmarknadspolitiken brukar också räknas hit. Ett grundkrav för styrkan i de offentliga finanserna är att dessa automatiska och semiautomatiska stabilisatorer ska kunna verka fullt ut. Det är möjligt att det räcker: De prognoser som ligger nu tyder på att den kommande nedgången inte blir så djup, men vi vet att ekonomernas modeller är dåligt lämpade för att förutse ovanliga händelser. Vi vet också att ytterst sällan har normala konjunkturnedgångar enligt skolboken. Svensk industri och svenskt näringsliv är extra konjunkturkänsliga, och när krisen väl kommer blir den ofta extra djup. Därför bör vi planera för en aktiv finanspolitik, kanske till och med en mycket expansiv finanspolitik om övriga verktyg är uttömda.