mot · H7023333 · 2019-10-03 00:00:00 — Svensk solenergiforskning är mycket framstående och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Solcellsmarknaden fortsätter att växa och den totala installerade solcellseffekten i ökade , enligt . En av anledningarna till ökningen kan vara den skattereduktion som infördes . Skattereduktionen innebär att mikroproducenter som matar ut ett visst överskott av el får extra utöver den ersättning de får från sitt elbolag när de säljer sin solel. I hela riket var 411 MW installerat i nästan 25 500 anläggningar 2018. Det är en kraftig ökning innan, . Det finns tre delar i begreppet solenergi – värme, el och kyla. strategi för solenergi i kom . Målbilden för solel visar på tre utbyggnadsfaser för solelproduktion. I målbilden finns inlagt som nedslagsår i närtid, baserat på att det är ett lämpligt antal år framåt i tiden från det att strategin beslutats. Dessutom finns inlagt som nedslagsår, vilket överensstämmer med målåret för energiöverenskommelsen. De tre olika utbyggnadsfaserna är etablering, expandering och fortsatt kommersiell utbyggnad. Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av till exempel solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan då säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag och privatpersonen får då ersättning för detta. Vi kristdemokrater anser att detta är ett bra incitament i syfte att öka den förnybara elproduktionen. införde tillsammans med övriga allianspartier skattereduktionen för mikroproduktion. Momsplikten slopades för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott, . Detta ger incitament att bygga ut sitt solcellssystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. kan den som installerar solscellssystem erhålla investeringsstöd. Stödet uppgår numera till av investeringskostnaden. Kostnaden för solceller har reducerats och marknaden har mognat och växt sig allt starkare. Stödet har kritiserats av bland annat som pekat på bristande kostnadseffektivitet. Vid sidan om detta stödsystem finns dessutom ROT-avdrag som kan nyttjas vid installation. menar att en stegvis utfasning av solcellsstödet är motiverad med målet att branschen ska kunna stå på egna ben. anser vidare att stödnivån bör sänkas från till , för att på så vis komma fler till del. Naturgas är den största energigasen i och kommer i en ledning från . Det är en gasblandning som till största delen består av metan. Det är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Naturgas släpper ut mindre koldioxid jämfört med olja och mindre jämfört med kol. En stor del av naturgasen används inom industrin men den är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att den inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. användes naturgasen i till av industrin, till kraft- och fjärrvärme, till övriga näringar och till bostäder. Energisystemen i de nordiska och europeiska länderna blir allt mer sammanbundna och olika energislag kompletterar varandra utifrån lokala och regionala förhållanden. Naturgasen kan som ett led i utvecklingen ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. Den ryska naturgasen svarar för av världens samlade naturgasreserver och har lett till en bidragsställning gentemot ifråga om efterfrågan på naturgas. Ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det därför av stor vikt att infrastrukturen och produktionen av energi i EU-länderna fungerar väl på egen hand. säger nej till byggandet av Nord Stream 2 med tanke på den politiska utvecklingen i . Nord Stream, vilken sträcker sig mellan i och i , byggdes på initiativ av och och första delen stod klar . När den första Nord Stream-ledningen byggdes hade inte invaderat ett annat europeiskt land. annektering av , som enligt internationell rätt tillhör , borde leda till en annan slutsats än att ledningen ska byggas. Annekteringen av har medfört att EU infört långtgående sanktioner mot och vissa utvalda ryska nyckelpersoner. Att då tillåta ett europeiskt land att öppna upp ytterligare en tämligen stor affärsmöjlighet för trots pågående sanktioner, vore minst sagt kontraproduktivt. Ökad rysk kontroll över gasleveranser till ger landet ytterligare ett kraftfullt ekonomiskt och politiskt maktmedel. Att hamnen i ska nyttjas för transporter inom ramen för Nord och dess underleverantörer är inte något som har stöttat politiskt. Det ställer höga krav på säkerhet, något som regeringen anser sig kunna garantera. En potentiell utökad marknad för naturgas i ligger huvudsakligen utefter en tänkt stamledning från till , med grenledningar till och Bergslagen som kan nyttjas för både naturgas och biogas. Ett regionalt gasnät som ansluts till en distributionsterminal och regionens producenter av biogas skulle ge industrierna i närområdet möjlighet att köpa effektiv energi. Biogas är en förnybar energikälla som vid användning inte bidrar med några nettoutsläpp av koldioxid till atmosfären. Biogas produceras på många olika sätt, till exempel i rötningsanläggningar, deponier, förgasningsanläggningar eller genom power to gas (vindkraft och biogas). facklas tyvärr en tiondel av biogasen bort, vilket är ett slöseri för alla dem som tror på användningen av biogas och som investerat i biogasanläggningar för produktion av konkurrenskraftig och hållbar energi. För att också biogasen ska kunna utvecklas, krävs en infrastruktur för lagring och distribution. gick av biogasproduktionen till fordonsgas, och mer skulle kunna användas om produktionen kunde växa. Flygindustrin tittar mycket på utvecklingen av användande av biogas som ett förnybart bränslealternativ. Till detta krävs dock många producenter och substrat för biogasproduktion, som olika typer av avfall såsom avloppsslam, gödsel, källsorterat matavfall och avfall från slakteri- och livsmedelsindustrin. Energigrödor utgör en mycket liten del av den totala substratsammansättningen. anser det vara av stor vikt att alla kommuner i kommer till skott med att källsortera sitt matavfall så de anläggningar som finns för rötning även i fortsättningen kan få underlag till biogasproduktion. I finns separat insamling av källsorterat matavfall i 220 av 290 kommuner. Dessa kommuner har mer eller mindre utbyggda system för insamling; ett fåtal kommuner har endast insamling från storkök och restauranger. Flera kommuner står i startgroparna för att starta matavfallsinsamling, men arbetet har i stort gått långsamt . Kraftvärme är teknik för att producera el och fjärrvärme. Fjärrvärmen har hög verkningsgrad och den samtida produktionen gör den resurseffektiv. Kraftvärmeproduktionen är möjlig att planera, och är således en del av vår baskraft och ett viktigt komplement till väderberoende kraftslag. står kraftvärmen för av elproduktion. En väl spridd lokal produktion är gynnsam för tryggheten i försörjningen över landet. menar att kraftvärmen har potential att utvecklas ytterligare och anser därför, som också energiöverenskommelsen fastslår, att sektorn behöver konkurrenskraftiga villkor. En sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen behöver tas fram. ökade beskattningen av viss kraftvärmeproduktion markant, till följd av regeringens och dess stödpartiers vårändringsbudget. Mer specifikt så avskaffades nedsättningen av energiskatten, vilket innebär en tredubbling av energibeskattningen. Därtill höjdes koldioxidskatten kraftigt och är nu åtta gånger så hög som . Främst slår detta mot verk som ligger i våra större städer, såsom i , i och i . Den ökade skattepålagan är problematisk och lokal produktion riskeras. I fall har man aviserat att man måste stänga till följd av skatten, och Exergi som driver har tydliggjort att produktionen kommer att minska. Detta sker i en redan mycket ansträngd effekt- och kapacitetssituation, inte minst i och . Vi har redan sett hur det svåra läget har gjort att vi har gått miste om investeringar och nya arbetstillfällen. fördjupas problemen ytterligare. delar uppfattningen att fossil kraft ska fasas ut, men anser att skattebeslutet kom alldeles för abrupt som alternativ elförsörjning saknas och nätutbyggnad dröjer. Dessutom hade verken redan tidsatta planer för omställning, en omställning som kan komma att försvåras till följd av detta beslut som elförsörjningen blir otryggare. röstade emot förslaget i vårändringsbudgeten och föreslår i denna budget att skattenivåerna återställs. inför regeringen dessutom en skatt på avfallsförbränning som första året uppgår till för att sedan trappas upp. Sammantaget möter fjärrvärmesektorn en ökad skattepålaga om jämfört med innan skattehöjningarna. Geotermisk energi är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen och levererar ca förnybar energi i . I har geotermi utnyttjats i begränsad omfattning. I har haft ett system i gång och försörjs fjärrvärmenätet till en fjärdedel med geotermisk energi. Geotermisk energi passar utmärkt till framför allt storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Man kan använda geotermi för både uppvärmning och elproduktion, beroende på den temperatur som grundvattnet har på det aktuella djupet i berggrunden. Enligt SGU, geologiska undersökning, bidrar inte förnybar geoenergi och geotermi till elproduktionen i , eftersom systemen är så kallade lågtemperatursystem. Men för att uppnå klimatmålen krävs ett ökat användande av fossilfria energislag. Här bedömer SGU att geoenergin kan utgöra en viktig del, men en fortsatt utbyggnad måste ske på ett hållbart sätt, framför allt rörande samspelet med andra samhällsintressen som till exempel undermarksbyggnationer och grundvattenanvändning. På våra breddgrader utgör uppvärmning en stor del av behovet, vilket gör förnybar geoenergi till en mycket lämplig energiform. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad eftersom förutsättningar finns överallt i landet. Det finns ett stort antal förnybara geoenergisystem i . Uppgifter om mellan 500 000 och 800 000 befintliga småskaliga anläggningar nämns i olika sammanhang. Genom borrhål kan energin utvinnas, antingen för uppvärmning eller för elproduktion. Den gratisenergi som är förnybar och finns inlagrad i berggrunden under fastigheter, gör att det drastiskt går att minska inköpen av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. vill föra fram geoenergin som en del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Det har funnits i och varit en stor framgång. 2017 slöt ett förnyat avtal med om ett mål för elcertifikaten att förlängas till 2030 och utökas med . ser det ut som målet om kommer att uppnås , vilket innebär att en stängning av elcertifikaten bör ske och det på ett kontrollerat sätt. Osäkerheten kring energipolitiken framförs som ett stort problem av basindustrin. Som tidigare nämnts varslar om försämringar i kraftbalansen. Effekt- och kapacitetsutmaningen ställer krav på åtgärder. Under kalla vinterdagar kan det uppstå situationer då elförbrukningen ser ut att överstiga produktionen av el. I dessa situationer räcker de planerade resurserna inte till utan måste då ta reserver som handlats upp i förväg, från den så kallade effektreserven. Den skapas genom att ingår avtal dels med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elhandelsföretag om att de minskar elförbrukningen. Effektreserven ska finnas tillgänglig mellan och . En administrativ ersättning utges för varje timme som förbrukningsresursen finns tillgänglig i effektreserven och en fast ersättning för produktionsresurserna. Kostnaderna för att använda effektreserven betalas av de balansansvariga företagen. upphandlar effektreserven direkt med resurs- eller anläggningsägaren i en upphandling som sker och där anbudet ska gälla minst 10 MW i ytterligare produktionskapacitet eller 5 MW i minskad elförbrukning, i alla fyra elområdena. Effektreserven har varit beräknad på att det finns tio kärnkraftsreaktorer i drift under framöver. Det faktum att flera reaktorer nu kommer att lägga ned ökar effektreservens betydelse. I energiöverenskommelsen betonas att berörda myndigheter kontinuerligt ska följa utvecklingen på den svenska elmarknaden för att analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven. ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. har ett stort pågående arbete med att utveckla de stora stamnäten i . Ju fler ledningar som kan läggas i marken istället för i luften, desto mer minskar risken för avbrott vid oväder och tunga snöfall. Det finns cirka 160 lokala elnätsägare i och i och med detta har även säkerhetsaspekten kommit . Tillgången till el är väsentlig i vårt samhälle, och det kan gå enkelt att utsätta ett land för stora påfrestningar när varken it-infrastruktur eller annan infrastruktur fungerar på grund av att elektriciteten inte fungerar. vill därför att och ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runtom i , och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser. har tidigare fört fram behovet av en cybersäkerhetsmyndighet, vilket även ovanstående skulle kunna inkluderas i. Rådande kapacitetsbrist hämmar tillväxten. Överföringskapaciteten från norr till söder måste öka, och tillståndsprocesserna, som kan dra ut , måste kortas så att behovet av utbyggt nät runt om i landet kan mötas inom rimliga tidsramar. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Inrikestransporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Energianvändningen i transportsektorn har minskat men fossila bränslen är fortfarande basen och stod för av energianvändningen i inrikestransporterna . Transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och är den sektor som är mest importberoende av energiråvara. och övriga allianspartier genomförde i regeringsställning en lång rad insatser för ett mer fossilfritt . kan vi se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt, inte minst HVO-drivmedel. är det land i EU som har högst andel förnybar energi. vill fortsätta arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik. har också drivit frågan om att införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Allt handlar heller inte om bränsle, utan om hur bilen hanteras. Genom att minska antalet kallstarter som kräver en större åtgång bränsle kan av de årliga utsläppen av kolmonoxid och kolväten undvikas. Även moderna bilar kan behöva ha extra utrustning som ger de minskade utsläppen med enkla medel, som motorvärmare till exempel, vilket också skulle behöva utredas om det går att ge skattelättnader för. För att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta och ett klimatneutralt 2045 behövs därför fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en mer fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Fores 2030-sekretariat, , Energiforsk, VTI och gjorde 2016 gemensam sak genom att skapa en strategisk innovationsagenda för att det ska finnas en konkret färdplan för hur målet ska nås. Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . och övriga allianspartier investerade stora resurser i att bygga ut laddinfrastruktur i regering. finns det 90 270 laddbara bilar i , varav ungefär en tredjedel, eller cirka 30 000, är elbilar, en ökning från nästan 17 000 . För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas ytterligare. finns det cirka 8 000 publika laddpunkter i . Det stora hindret för ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den så kallade räckviddsångesten. Vi föreslår utökat stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. behöver också driva på inom EU för att de standarder som finns för laddning av elbilar samordnas likt det system som planerats för laddning av mobiltelefoner. lägger därför –2022 på utbyggd laddinfrastruktur, på detta utgiftsområde. Vi lägger därtill till stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur för lastbilar, på utgiftsområde 22. Vi menar att dessa satsningar är viktiga för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta . Energiåtgärder för både offentliga och privata verksamheter Energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet. Därför är det en del av uppdrag. är också alla kommuner tvungna att erbjuda energirådgivning i kommunens regi. Vi anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens kompetensområde. Även om många kommuner har valt att samordna sig med andra kommuner så utgör kravet en pålaga, som vi menar är orimlig. Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS – ) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) samt perfluorkolväten (PFC). I EU täcker ETS av de totala växthusgasutsläppen. För är motsvarande siffra . anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Öka klimatbistånd till utvecklingsländer Människans utsläpp av växthusgaser i atmosfären är en av vår tids största politiska utmaningar. Samarbete över gränserna är avgörande om en oacceptabel global temperaturökning ska kunna undvikas. När jordens medeltemperatur ökar drabbas utvecklingsländerna särskilt hårt av torka, jorderosion, översvämningar, parasiter och utbredning av tropiska sjukdomar. Vi har ett moraliskt ansvar att hjälpa och stötta de fattiga länderna på sin väg mot en hållbar utveckling. Den gröna klimatfonden (GCF) startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. Av fondens medel ska användas för anpassningsåtgärder och till åtgärder för utsläppsminskning. av andelen som går till anpassningsåtgärder ska gå till små östater, de minst utvecklade länderna och , och resten till övriga utvecklingsländer. Det krävs att de rikare länderna prioriterar att sätta in medel till fonden för att utvecklingsländerna skall kunna bidra till de gemensamt överenskomna klimatmålen. Agenda 2030 är de av FN antagna målen för global utveckling, där det sjunde av de sjutton målen handlar om ”hållbar energi för alla”, att säkerställa att alla har tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till en överkomlig kostnad. Efterfrågan på energi väntas enligt öka till 2040. lever en stor del av jordens befolkning utan tillgång till el och en än större andel har endast träkol som energiresurs för matlagning, vilket är ett stort miljö- och hälsoproblem framförallt för kvinnor och flickor. Avsaknaden av el och hälso- och miljömässigt hållbara bränslen är en stor utmaning för fattigdomsbekämpning. ska bland annat infrastrukturen byggas ut och tekniken uppgraderas, för att leverera moderna och hållbara energitjänster till alla i utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små önationer under utveckling. Likt tidigare avvisar vi inom anslag 1:1 medel till sekondering av personal, informationsplattform för solceller och samordning för hållbara transporter. Till förmån för andra angelägna budgetsatsningar minskas anslag 1:3 med . Vi avsätter mer medel till energiforskning än regeringens förslag. Till anslag 1:4 tillförs . För att finansiera en utökad ambitionsnivå avseende utbyggnad av laddstolpar tillför vi utöver regeringens anslag under anslag 1:5. Till förmån för andra budgetprioriteringar avvisar vi regeringens förslag om att tillföra till anslag 1:4 för utökat stöd till solceller.