mot · H6023096 · 2019-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:100 ekonomiska vårproposition Ett tryggare – vårmotion 2019: En politik som ser och möter problem En hälso- och sjukvård i världsklass Att åldras i trygghet och värdighet Rätten till assistans en självklarhet Familjepolitik för ökad trygghet och frihet Stärkt rättsväsen för ökad trygghet Ansvarsfull och human migrationspolitik Bättre och mer effektiv integration Ett företagsklimat för fler jobb Reformer för fler bostäder En skola för kunskap och bildning Tryggare ekonomi för äldre Goda kommunikationer i hela landet En hållbar miljö- och klimatpolitik Försvaret och samhällets krisberedskap En politik som stödjer, inte styr, kulturen Förbättrade personalvillkor inom äldreomsorgen Politik för ökat bostadsägande Mer mark för byggandet Reformer för ökat ägande bland unga Sammanställning av nya satsningar godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen och tillkännager detta för regeringen. Ett tryggare – vårmotion 2019: En politik som ser och möter problem Budgetförhandlingar kräver hårt arbete och god samarbetsvilja för att lyckas med tuffa prioriteringar, en helhet som håller ihop och göra alla parter hyggligt nöjda. Det är möjligt om man har en gemensam grunduppfattning om samhällsproblemen och lösningarna på dem – en tydlig inriktning för politiken och ett stort förtroende för varandra. I och budget klarade vi det. Vi tog sikte på att börja lösa verkliga problem. Vi prioriterade att stärka svensk ekonomis långsiktiga förmåga till tillväxt och jobbskapande som vi ökade enskildas och familjers frihet, stärkte tryggheten och förbättrade välfärden. Vi genomförde reformer och tillförde stora resurstillskott till mer tillgänglig och jämlik sjukvård, fler äldreboendeplatser, starkare försvar, fler poliser och förstärkningar av skola, äldreomsorg och primärvård. Vi ökade stödet till föräldrar, utsatta barn och civilsamhället. verkar inte hålla samma fokus, utan innehåller mest partimärkta reformer som de fyra partierna tvingat på varandra och som spretar åt olika håll. Och ingen vill ta ansvar för helheten. En påtvingad (förvisso självpåtvingad) gemenskap resulterar tyvärr inte i ett gott ledarskap för . Förutom spretigt och otydligt riskerar detta också att bli kostsamt. Notan för januarisamarbetet har barn och äldre fått plocka upp. I den första gemensamma budgeten blir det smärtsamt tydligt att när siffrorna inte går ihop sista förhandlingsnatten, då är konstellationen villig att nagga välfärden i kanten. Psykiatrin, äldreomsorgen och satsningar på utsatta barn nedprioriteras till förmån för ineffektiva företagsåtgärder, momssänkta naturguider och gratis inträde för vuxna till 14 storstadsmuseer. behöver politiken en tydlig inriktning och reformtempot hållas uppe. Och det behövs reformer tydligt förankrade i människors vardagsliv – som gör livet lite lättare att leva. I vår vårmotion aviserar vi därför stora satsningar på äldreomsorg genom bättre villkor för personalen, på ett stärkt rättsväsen och på reformer för en bättre fungerande bostadsmarknad. Vi vill att personalen inom äldreomsorgen – kvinnor – ska ha goda arbetsvillkor och kunna göra ett bra jobb. Det borde vara en självklarhet att de som sköter om våra nära och kära på ålderns höst inte ska behöva bli sjuka av sitt jobb. Och för att säkra personalförsörjningen för välfärden måste vi öka attraktiviteten för omsorgsyrken. Med satsningar på mindre stress för personalen följer också ökad social aktivering för den äldre, högre kvalitet och mer gemenskap. På dagens bostadsmarknad stängs unga med lägre men stabila inkomster ute från ägd bostadsmarknad och tvingas in i den fattigdomsfälla som hyresrätten faktiskt ofta utgör. Familjer som är trångbodda har svårt att skaffa hus, och i utsatta områden finns i princip inga möjligheter att äga sin egen bostad. Vi anser att det är dags för breda sociala reformer för eget ägt boende. Det skulle minska ojämlikheter, främja ekonomin och förbättra möjligheterna att bygga ett gott samhälle tillsammans. För ökad trygghet i samhället krävs att hela rättsväsendet stärks. Vi har i flertalet budgetar skjutit till stora resurser till polis, domstolar och åklagare för att bekämpa brottslighet och ökande otrygghet. krävs att Kriminalvården också får förutsättningar att göra sin del i kedjan. Därför satsar vi på fler platser i häkten och anstalter för att motverka överbeläggning och skapa miljöer som möjliggör rehabilitering. kommer att fortsatt möta samhällsproblemen med verkningsfulla reformer. I ett läge där äldre, patienter och barnfamiljer inte verkar ha någon som för deras talan vid förhandlingsbordet är vi garanten för att de inte glöms bort. Vi är en rakryggad opposition som driver och utvecklar politik för ett välfärdslöfte att lita på. Vi står redo att ta över regeringsmakten, närhelst den möjligheten infinner sig. befinner sig fortsatt i en god konjunktur och flera ekonomiska nyckeltal är fortsatt starka. Men efter en lång högkonjunktur menar allt fler bedömare att den ekonomiska tillväxten har nått sin topp och kommer att tappa fart. mattas högkonjunkturen av, enligt , och bnp förväntas växa . Analysen bygger på att näringslivets investeringar minskar något, och att företag och hushåll har blivit mindre optimistiska. Trots att det fortsatt råder högkonjunktur på arbetsmarknaden, med högt resursutnyttjande, är utvecklingen av löner och inflation måttlig. Frånvaron av strukturellt riktiga reformer kombinerat med ofokuserade utgiftsreformer som byggt ut det offentliga åtagandet gör att problem i ekonomin kan komma att förstärkas när ekonomin vänder ned. Reformtempot blir därför centralt under den här mandatperioden. Även om åtnjutit en långdragen högkonjunktur har den inte kommit alla till del, och flera utmaningar kvarstår. På arbetsmarknaden ser vi en djup tudelning, där arbetslösa i en utsatt ställning – ofta med låg utbildning – har svårt att få jobb medan det råder arbetskraftsbrist inom högkvalificerade yrken och inom välfärden. Tillväxten i tillgångspriser har mattats av. Börserna runt om i världen har varit mer volatila inför oron för den globala konjunkturen, inte minst drivet av riskerna för omfattande handelskonflikter. I har bostadspriserna fallit något och de finansiella aktörerna har blivit mer restriktiva med sin utlåning, vilket tillsammans med hårdare amorteringskrav har bidragit till minskad försäljning och minskad rörlighet på bostadsmarknaden. En eventuell konjunkturnedgång i omvärlden kommer att påverka , som står inför en rad utmaningar. Problemen på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden och risken för förlorad konkurrenskraft gör det särskilt angeläget med nya strukturreformer för att klara en god utveckling framöver. har handelskriget mellan och dess främsta handelspartner eskalerat. har infört tullar mot EU-länderna, och har svarat med att införa tullar och sanktioner mot amerikanska handelsvaror. och handelsrelation är på samma sätt ett orosmoln för ekonomin. Situationen rörande utträde ur EU är fortfarande oklar, och en ”hård brexit” utan avtal på plats, hotar fortfarande. Det skulle kunna få dramatiska konsekvenser för ekonomier. Men även med ett avtal på plats riskerar att påverkas negativt då vi dels har mycket handel med , dels har stora utbyten i övrigt – inte minst vad gäller arbetskraft. Dessutom försvinner en likasinnad i EU-kretsen när det gäller synen på frihandel och konkurrenskraft, vilket kan påverka tillväxtmöjligheter . Vad gäller de offentliga finanserna klarade den ekonomiska nedgången i finanskrisens spår bättre än de allra flesta jämförbara länder. Avgörande skäl till att vi klarade krisen väl var dels det finanspolitiska ramverket inklusive överskottsmålet, dels alliansregeringens strukturreformer och återhållsamhet som gjorde att gick in i finanskrisen med tillräckliga säkerhetsmarginaler. välkomnade därför den överenskommelse som slöts mellan sju partier i om ett nytt finanspolitiskt ramverk och som träder i kraft . Överenskommelsen innebär fortsatt fokus på ansvar för de offentliga finanserna och beredskap för nya kriser. Principen om överskott i de offentliga finanserna ligger fast, och kompletteras med ett nytt skuldankare. Med det nya finanspolitiska ramverket säkerställs dels att sparandet över en konjunkturcykel ska vara positivt, dels att den totala skuldnivån ska vara så pass låg att tillräckliga marginaler finns för att understödja ekonomin när nästa kris slår till. Därigenom är överskottsmålet förenligt med en finanspolitik som kan motverka konjunktursvängningar. Då säkras hållbara offentliga finanser på både kort och lång sikt, som finanspolitiken har utrymme att dämpa konjunktursvängningar i ekonomin. Det är nu centralt att visa politiskt ledarskap och även fortsättningsvis värna svensk ekonomi. Även om sparandet enligt flera bedömare ligger i linje med överskottsmålet finns oro för att det finansiella sparandet på kan behöva stärkas för att värna målet. Riskerna med ett budgetsamarbete mellan partier som står långt ifrån varandra och inte har en samsyn kring den ekonomiska politiken är att det blir en utgiftskoalition och att sparandet tvärtom försvagas. Dessa risker följer också av att den rödgröna regeringen under förra mandatperioden i högkonjunktur valde att bygga ut det offentliga åtagandet på en rad områden. vill ha en ekonomisk politik som tillvaratar varje människas förmåga och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen, men också för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit. Den ekonomiska politiken ska stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning, vilket är grunden för ett fungerande samhälle där människor känner tillit till varandra. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. drar nytta av en god konjunktur och att alliansregeringens jobbreformer fortsatt skapar förutsättningar för hög sysselsättning och god tillväxt. möter stora utmaningar som den nuvarande regeringen står alltför passiv inför. Det handlar om brister i tryggheten genom ett underdimensionerat rättsväsen som fungerar för dåligt. Det handlar om tillgängligheten i vården och omsorgen som tyvärr försämrats och fortsätter att försvagas. Här behövs riktiga reformer som kan korta ned köerna och säkra en jämlik vård i hela landet inom sjukvården och öka tryggheten inom äldreomsorgen, genom höjd kvalitet, ökad tillgänglighet och ökat inflytande för den enskilde. Skolan behöver fördjupa sitt kunskapsuppdrag, men det är också uppenbart att samhällets insatser behöver stärkas för att vända trenden med barn och unga som mår dåligt och drabbas av psykisk ohälsa. I det arbetet måste såväl familjer, barn- och ungdomsvården, skolan och ideella sektorn stärkas. Rekordmånga människor befinner sig på flykt undan förtryck och krig. Många har sökt och fortsätter att söka sig till . Det är en moralisk plikt och en självklarhet att ta emot människor på flykt. Men det skapar också utmaningar för vårt samhälle när en stor grupp människor ska integreras. Arbetsmarknaden är tudelad med hög arbetslöshet i grupper som befinner sig i en utsatt ställning, men med en god arbetsmarknad för övriga. Denna tudelning riskerar att fördjupas, med mänskliga, sociala och ekonomiska följder, om inte omfattande reformer genomförs. Många av de som lämnas efter, utanför arbetsmarknaden, är nyanlända som ofta saknar gymnasieutbildning och har bristande språkkunskaper. förändras också jobbens karaktär snabbt på arbetsmarknaden. En allt större del av jobben kräver högre utbildning och specialistkompetens. För att kunna inkludera fler finns ett skriande behov av både mer yrkesutbildning och fler arbeten som kräver lägre kvalifikationer (s.k. enkla jobb). De behövs för att alla de människor som kommit till ska få en möjlighet på den svenska arbetsmarknaden. har vi en regering och ett budgetsamarbete som saknar riktning och därmed inte förmår svara upp mot dessa utmaningar. I vårändringsbudgeten valde regeringen att skära ned på yrkesvux och sänka arbetsgivaravgifter för grupper som inte befinner sig i en utsatt ställning – i rak motsats till vad som behövs för att minska tudelningen. Dessutom väljer de att sänka inkomstskatter för de med högst inkomster, men inte att skapa starkare incitament för de som ska skaffa sitt första jobb. Politiken saknar riktning och reformkraft jämfört med den som förde tillsammans med Alliansen. Under alliansåren växte helt nya branscher fram som skapade jobb åt människor som tidigare befunnit sig i utanförskap. Vi var med och tog ur en återvändsgränd av höjda skatter och bidrag. I stället visade vi upp nya vägar till ökad frihet, valfrihet och tillväxt. Utanförskapet minskade med en femtedel, trots finanskrisen. Så fungerar en politik som litar på människors skaparkraft och bygger underifrån. Men de utmaningar vi står inför nu är både stora och många. Till skillnad från den politik som regeringen och stödpartierna nu bedriver såg och till att satsa på verkningsfulla reformer för arbetsmarknaden i den budget som antog . Vi satsade stort på yrkesvux, sänkte inkomstskatterna med fokus på låga och medelhöga inkomster, utökade RUT-avdraget och tog bort den särskilda löneskatten för äldre som jobbar. Alla dessa delar syftar till att stärka drivkrafterna till arbete och underlätta insteg på arbetsmarknaden. vill framöver se satsningar på anställningsformer som möjliggör lägre lönekostnader för , medan den anställde lär sig jobbet på jobbet. Detta vill vi kombinera med ytterligare riktade jobbskatteavdrag för grupper som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden – nyanlända, unga och personer som exempelvis på grund av arbetslöshet eller sjukdom har varit borta länge från arbetsmarknaden. Jobben skapas huvudsakligen genom att entreprenörer får starta och driva framgångsrika och välmående företag. Ett gott företagsklimat är nyckeln till att kunna möta framtida utmaningar och öka resurserna till vår gemensamma välfärd. Därför behövs en näringspolitik som är inriktad på att underlätta för företag att växa och anställa. och såg därför till att underlätta för generationsväxling i företag i den budget som antog . Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. Det handlar framför allt om att öppna upp för nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga RUT-avdraget till att omfatta fler tjänster. Därutöver måste vi motverka orimliga skatter på entreprenörer och minska regelkrånglet, förbättra myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag och förbättra tillgången till kapital. En helt central fråga är kompetensförsörjningen – här behövs ytterligare reformer och utbyggnad av utbildningsväsendet, samt en reformering av Arbetsförmedlingen för att förbättra matchningen. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Det nya överskottsmålet ska uppfyllas och de offentliga finanserna vara starka inför stundande lågkonjunktur. Genom att ta ramverket på allvar står starkare. har ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik. En human flyktingpolitik kräver också en väl fungerande integration. Nyanlända behöver snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. ser ett fortsatt stort behov av åtgärder som påskyndar asylprövningen, att asyltiden används bättre vad gäller introduktion och språkkunskaper samt att den motverkar passivitet. Den ekonomiska politiken bör också användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer. Det handlar främst om att ge familjer och det civila samhället möjlighet att utvecklas och fatta egna beslut, genom att minska den politiska styrningen. Det handlar också om att mota bort den ofrivilliga ensamheten i samhället – inte minst hos äldre som väntar på plats i ett anpassat boende eller hos barn som riskerar att misslyckas i skolan på grund av att de känner sig ensamma. anser att barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas. Barn behöver och de behöver bli sedda. Familjer ser olika ut, men alla har en betydelsefull roll. Om familjerna är trygga ger de barnen goda förutsättningar att klara livets olika utmaningar. Barnens uppväxt påverkar därmed hela samhällets utveckling, både ekonomiskt och socialt. Förskolan och barnomsorgen måste kunna möta varje barns behov av trygg omsorg, gemenskap, lek och utveckling. Det är en självklarhet att alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg de anser är bäst för deras barn och själva få förutsättningar att hitta balansen mellan arbete och familjeliv. är en motvikt till de politiska krafter som vill styra föräldrarnas val och kväva familjens frihet och möjlighet att utforma sin tillvaro. Vi vill också bygga ett samhälle där människor kan åldras i trygghet och värdighet. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande av äldres erfarenheter och omsorg om den äldre generationen. menar att äldres vård och omsorg måste präglas av självbestämmande och valfrihet. En äldre person har, precis som yngre, individuella behov som inte kan tillgodoses i en mall. Mycket gjordes med i alliansregeringen för att utforma omsorgen utifrån den enskilda människans behov. och föreslog också viktiga satsningar på äldreomsorgen i budgeten – bl.a. på en nationell demensplan, bättre personalkontinuitet i och utökade träningsmöjligheter för äldre. Dessa vann bifall, men tyvärr har regeringen valt att plocka bort flera av dessa. behöver mer göras för att utveckla den gemensamt finansierade äldreomsorgen. Utökat självbestämmande när det gäller såväl boende som hemsänd mat och färdtjänst är viktiga delar när det gäller att utveckla äldreomsorgen framöver. Fler platser i anpassade boenden – inte minst trygghetsboenden – behöver till, och äldreomsorgens personal behöver få förbättrade arbetsvillkor. Men en sammanhållen seniorpolitik får inte bara handla om vård och omsorg. Svensk politik förmedlar i alltför stor utsträckning att människor som passerat 65 inte har något mer att bidra med till samhället. Det friska åldrandet, de äldre som en viktig resurs och ett välfungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i seniorpolitik. Därför såg vi till att sänka skatten för alla pensionärer i den budget antog . Vi budgeterade också för höjd BTP och utökade äldres möjligheter att arbeta längre än till 65 genom att ta bort den särskilda löneskatten för äldre som arbetar. hälso- och sjukvårdspolitik tar sin utgångspunkt i varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. När vi var i regeringen prioriterade vi insatser för de mest utsatta patienterna genom stora satsningar på psykiatrin, cancervården och vården av kroniskt sjuka. Våra reformer vårdgarantin och kömiljarden bidrog till kortare vårdköer och ökad kvalitet. Under förra mandatperioden tog regeringen bort kömiljarden och effekten blev att köerna växte – i rak motsats till vad det svenska folket behöver. och återinförde och fördubblade kömiljarden i vår budget . Tyvärr har regeringen sedan suttit på händerna för att nu i vårändringsbudgeten kunna ge beskedet att de tänker betala ut de kömiljarder som redan beslutat om – ett mycket märkligt agerande som visar att det är viktigare för regeringen och stödpartierna att kunna ta åt sig äran för en god reform än att skyndsamt börja korta ned vårdköerna. krävs i stället fler vårdreformer för bättre kvalitet och service. Framtidens sjukvård står inför stora utmaningar. Vården är inte jämlik och det finns fortsatta brister med överbeläggningar, patientsäkerhet och vårdköer. Vården blir också alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Mot den bakgrunden finns det all anledning att se över sjukvårdens organisering. Utifrån de 21 regionernas olika demografiska och ekonomiska förutsättningar är det osannolikt att de kan leverera en jämlik vård åt befolkningen. Staten bör därför ta över ansvaret för vården – för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är rätten till bra och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. Längre köer och lägre förtroende för vården kräver ordentliga strukturreformer och ekonomiska tillskott. På kort sikt behövs också förstärkningar av primärvården – därför avsatte och i vår budget 3 miljarder för att möjliggöra en omfattande primärvårdsreform. Tyvärr är regeringen senfärdig även här – både vad gäller att betala ut stödet till landstingen och vad gäller att ta fram en nationell strategi för hur primärvården ska fungera. En hälso- och sjukvård i världsklass Svensk hälso- och sjukvård håller en hög medicinsk kvalitet, ofta rankad i världsklass – när du väl får tillgång till den. Dessvärre har vårdköerna nära nog fördubblats . Och utvecklingen fortsätter på flera områden. –ökade vistelsetiden vid landets akutmottagningar , och i medianvärde. Därtill gör systemet med 21 olika regioner vården ojämlik. Den medicinska kvaliteten och chansen att överleva t.ex. svåra cancerdiagnoser skiljer sig åt beroende på var i landet patienten bor. Vi har dessutom en underdimensionerad primärvård. Detta gör att för många personer söker sig till akuten i stället för vårdcentralen – trots att de inte behöver sjukhusvård. Svensk sjukvård uppvisar alltså både brister och hög kvalitet . Därför krävs en politik som både stärker det som fungerar väl och vågar ompröva invanda föreställningar och strukturer. föreslår därför en rejäl reformagenda som svarar upp mot detta. Statligt ansvar för sjukvården skiljer sig den medicinska kvaliteten och resultatet åt beroende på var i landet man bor. Dagens organisation med 21 regioner hämmar kvaliteten. Det är inte rimligt. Dessutom får vårdpersonal som utför mer avancerade behandlingar inte göra det tillräckligt ofta för att utveckla sin expertis. För att alla – i hela landet – ska få tillgång till högkvalitativ vård anser att det krävs ett statligt huvudmannaskap för sjukhus- och primärvården. Då kan även resurserna nyttjas effektivare och vi kan säkra en god, jämställd, effektiv och jämlik sjukvård. En reformerad och förbättrad kömiljard och stärkt vårdgaranti Alliansregeringen införde under ledning den s.k. kömiljarden – ett prestationsbaserat ersättningssystem som gav landstingen förutsättningar och drivkraft att arbeta kontinuerligt, strategiskt och metodiskt med att korta ned köerna och stärka vårdgarantin. Dessvärre avvecklade den nuvarande regeringen kömiljarden . har köerna i det närmaste fördubblats, och uppfyllelsen av vårdgarantin har kraftigt försämrats. och återinförde och fördubblade kömiljarden i vår budget . Tyvärr har regeringen sedan suttit på händerna för att nu i vårändringsbudgeten kunna ge beskedet att de tänker betala ut de kömiljarder som redan beslutat om – ett mycket märkligt agerande som visar att det är viktigare för regeringen och stödpartierna att kunna ta åt sig äran för en god reform, än att skyndsamt börja korta ned vårdköerna. Patienter ska inte behöva vänta på vård längre än absolut nödvändigt. Vi vill därför även förstärka vårdgarantin så att man ska få träffa rätt vårdkontakt samt införa en yttre tidsgräns som omfattar hela vårdkedjan. Det innebär att från första kontakt, specialistbedömning, diagnos, provtagning, röntgen etc. till genomförd åtgärd ska det gå maximalt .