mot · H7023323 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg sätter patienten och patientsäkerheten allra främst. Köerna inom cancervården och de fördubblade vårdköerna inom specialistvården, som alla fortsätter att öka, och de tredubblade köerna till barn- och ungdomspsykiatrin måste skyndsamt kortas. prioriterar att återinföra förstärkta och utvecklade kömiljarder som är kopplade till den lagstadgade vårdgarantin. Denna satsning omfattar för och därefter . Varav riktas till cancervården och barn- och ungdomspsykiatrin, där fördelningen är till vardera i syfte att korta köerna. prioriterar fortsatta satsningar på att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den nationella cancerstrategin behöver förnyas och utvecklas. I ett första steg genomförs en satsning omfattande varav specifikt avsätts för barncancervården fördelat på landets sex särskilda barncancercentrum. Det är en fördubbling jämfört med förra årets satsning. politiska prioritering och inriktning är att dra ned på antalet riktade kortsiktiga statsbidrag och istället fokusera på omfattande höjningar av de generella statsbidragen. Detta ger regioner och kommuner mer i generella statsbidrag och därmed betydligt bättre långsiktiga förutsättningar. anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande att återinföra förstärkta och utvecklade kömiljarder kopplat till den lagstadgade vårdgarantin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande att kömiljarden ska omfatta besök i primärvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande att kömiljarden ska omfatta besök, återbesök och rehabilitering i specialistvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande att kömiljarden ska omfatta barn- och ungdomspsykiatrin kopplat till återinförande av den förstärkta vårdgarantin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande att kömiljarden ska omfatta cancervården kopplat till de standardiserade vårdförloppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och fördubbla satsningen på barncancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell primärvårdsreform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och stärka vårdkedjan mödravård, förlossningsvård och eftervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande bättre villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen gällande suicidprevention och suicidforskning och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag för uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Anslagsförslag för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Svensk hälso- och sjukvård har betydande problem och utmaningar. Dessa problem har förvärrats . Den medicinska kvaliteten är ofta av hög internationell nivå. är bristande tillgänglighet och långa väntetider ett stort problem som alla regioner möter . är dock ett lysande undantag gällande korta väntetider inom specialistvården. En prioriterad reform för att korta vårdköer är att återinföra utvecklade och breddade kömiljarder. sätter patientens behov av vård i rätt tid och av hög kvalitet allra främst i utformningen av konkreta reformer. Att korta vårdköerna och minska de omfattande regionala skillnaderna gällande väntetider och kvalitet i vården är högst prioriterat. Kvalitet och tillgänglighet, kontinuitet och trygghet, valfrihet och mångfald inom hälso- och sjukvården är inriktningen för de förslag som denna utgiftsmotion beskriver. Därtill sträva efter att ge regionerna bättre långsiktiga förutsättningar genom att reducera antalet riktade statsbidrag och höja de generella statsbidragen. Anslag 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:2 social utvärdering minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård minskar anslaget till folkhälsa och sjukvård med gällande och med för för att finansiera en höjning av de generella statsbidragen till regionerna under utgiftsområde 25 med motsvarande belopp och med sammanlagt till regioner och kommuner . De ökade generella statsbidragen till regionerna är sammanlagt för . Totalt innebär detta en nettoökning av resurserna till välfärden inom utgiftsområdena 9, 16 samt 25 i statsbudgeten på för . politiska prioritering och inriktning är att dra ned på antalet riktade kortsiktiga statsbidrag och istället fokusera på omfattande höjningar av de generella statsbidragen. Detta ger regioner och kommuner betydligt bättre långsiktiga förutsättningar. avvisar regeringens förslag av fördelning av anslagna resurser till cancervården () till förmån för vårt förslag att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Vi anslår för detta ändamål åren 2020 och framåt, varav avsätts specifikt för barncancervården fördelat på landets sex särskilda barncancercentrum. Detta är en fördubbling jämfört med årets statsbudget och regeringens aviserade förslag till statsbudget . Behandling av cancer skiljer sig åt mellan vuxna och barn. Därför är det av stor vikt att det riktas särskilda resurser till barncancervården. För att öka tillgängligheten och komma tillrätta med de långa väntetiderna inom cancervården behöver bland annat tid frigöras för vårdpersonalen genom optimerade IT‑system och register, för att på så vis kunna minska den administrativa bördan. Därtill bör man se över olika yrkeskategoriers arbetsuppgifter och processer för att bättre ta tillvara vårdpersonalen och deras tid. ser att bland annat följande områden har ett stort behov av nationell samordning inom cancervården. Det handlar om att korta väntetider och kunna öka tillgängligheten och att säkerställa kompetens- och personalförsörjningen samt vårdkvaliteten och att ta tillvara den medicinska utvecklingen. Därtill kunna säkerställa psykosocialt stöd till barn som fått cancer och deras anhöriga. avvisar regeringens förslag gällande karriärtjänster för specialistsjuksköterskor till förmån för vårt förslag att skjuta till ytterligare för att förbättra de långsiktiga förutsättningarna för sjuksköterskor att kunna vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Sammantaget innebär förslag att avsätts för att förbättra de långsiktiga förutsättningarna för sjuksköterskors vidareutbildning. Med hänsyn tagen till tidigare års anslagsökningar samt förslag i denna motion kvarstår sammanlagt . Vårdens medarbetare ska kunna utvecklas inom sin egen profession. prioriterar denna satsning på specialistsjuksköterskor. Specifikt riktade resurser som innebär att sjuksköterskor kan utbilda sig på halvfart och fortsätta att arbeta på halvtid med bibehållen inkomst. Denna prioritering kan kombineras med lokala satsningar av regionerna. Satsningar gällande fler specialistsjuksköterskor kan till exempel inriktas på bristspecialiteter som finns lokalt och regionalt. Vårdens personal- och kompetensförsörjning kan bara lösas gemensamt med långsiktiga lösningar där det tas såväl ett stort regionalt ansvar som nationellt ledarskap. avvisar regeringens förslag gällande förlossningsvården till förmån för vårt eget. Dagens vårdkedja mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård hänger inte samman på det sätt som är nödvändigt. Många brister inom vården som erbjuds till kvinnor efter förlossning är av strukturell karaktär. inriktning är att stärka vårdkedjan mödravård, förlossningsvård och eftervård. avvisar regeringens förslag gällande primärvården till förmån för vårt förslag om hur en nationell primärvårdsreform behöver genomföras. Den nära vården med primärvården som bas ska byggas ut. Syftet med att stärka primärvården är att den samlade nära vården ska vara så tillgänglig att den blir det naturliga förstahandsvalet för de allra flesta patienter. Vi är beredda att skjuta till ytterligare resurser när sådant behov uppstår i samband med genomförandet av en nationell primärvårdsreform. Utredningen utveckling för god och nära vård ska lägga fram sitt slutbetänkande . En utredning som förhoppningsvis kan lägga en grund till denna reform. föreslår att det införs ett system med fastläkare och samordning av ett vårdteam, till en början för de mest sjuka patienterna – oftast äldre, multisjuka och personer med kroniska sjukdomar. Fastläkaren ska ansvara för sina listade patienter och samordna den vård och omsorg som behövs med vårdteam som har multiprofessionella kompetenser. Att lära känna sin läkare skapar tryggare patienter. Det ska emellertid vara möjligt som patient att lista sig hos alla legitimerade yrken inom hälso- och sjukvården. Det samlade omhändertagandet av de mest sjuka ska prioriteras. Resurser följer med reformen i huvudsak i form av ökade generella statsbidrag till regionerna. För att vården för de mest sjuka, ofta äldre och multisjuka med kroniska sjukdomar, ska kunna fungera bättre krävs sammanhållna vårdkedjor, tidigt insatt proaktiv vårdplanering, försök med till exempel mellanvårdsplatser, mobila hemvårdsteam och ett utökat samarbete mellan region och kommun som har ansvar för bland annat äldreomsorg och hemtjänst. Anslag 1:8 Bidrag till psykiatri minskar anslaget till psykiatri med för rörande statsbidrag för att motverka psykisk ohälsa gällande nyanlända barn och unga för att finansiera en höjning av de generella statsbidragen till regionerna under utgiftsområde 25 med motsvarande belopp. föreslår fortsatta satsningar på samma nivå som i den beslutade statsbudgeten för gällande anslagen till Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk hälsa. antog ett nationellt program för suicidprevention i . Det förebyggande arbetet är helt centralt och behöver fortgå med kraft. Tillsyn och uppföljning av psykiatrin behöver också prioriteras. Det krävs ytterligare åtgärder för ökad tillgänglighet till vård såsom insatser i primärvården. accepterar i övrigt regeringens totala anslagsnivå gällande bidrag till psykiatri. minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Detta nya anslag som införts på initiativ av och i samband med att partiernas gemensamma budgetförslag antogs som statsbudget har ett mycket konkret och tydligt syfte att bidra till att skyndsamt korta de alltjämt fortsatt växande vårdköerna. förslag till nivå på detta anslag motsvarar regeringens , åren 2020–2022. Däremot avvisar regeringens förslag gällande utformning och innehåll av kömiljarden till förmån för vårt eget. Kömiljarden ska bland annat omfatta en vårdgaranti knuten till de standardiserade vårdförloppen inom cancervården. Kömiljarden gällande specialistvården och primärvården ska kopplas samman med den lagstadgade vårdgarantin som slår fast hur många dagar du som patient som längst ska behöva vänta på att få vård. Kömiljarden ska därtill kopplas till en återinförd förstärkt vårdgaranti gällande barn- och ungdomspsykiatrin. Fokus ska vara riktat på tydliga resultat. Det behövs en helhetssyn gällande patientens vårdbehov. De utvecklade kömiljarderna ska till exempel omfatta återbesök och rehabilitering för att bättre kunna möta behov hos till exempel patienter som är kroniskt och långvarigt sjuka. Den grundläggande principen är att kömiljarderna ska vara resultat- och prestationsbaserade och utformas så att det ges tydliga incitament att korta vårdköerna. En mer övergripande utvärdering och avstämning ska genomföras senast vid utgången av för att se över beslut om fortsatta riktade insatser. inom ramen för dessa tre kömiljarder ska riktas dels till barn- och ungdomspsykiatrin omfattande , dels till cancervården omfattande . Den förstärka vårdgarantin som ger barn och unga med psykisk ohälsa rätt till vård återinförs. Om cancervård inte kan ges inom tidsgränsen ska patienten ha rätt att vända sig till en annan vårdgivare och bli ersatt för de merkostnader detta innebär. Detta i syfte att alla som drabbats av cancer ska få rätt vård i rätt tid. De standardiserade vårdförloppen behöver utvecklas. Rehabilitering och återbesök ska ingå. Patienten ska involveras i kvalitetsutveckling och införande av nya arbetssätt. Denna utveckling gällande att väntetiderna för patienterna snarare ökar än minskar i cancervården och att arbetet med att stärka uppföljning och utvärdering går så trögt är oacceptabelt. kräver att arbetet med att korta köerna inom cancervården och processen med att utveckla de standardiserade vårdförloppen och uppföljning och utvärdering av dessa förstärks och intensifieras. minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning Lagstiftningen gällande LSS ska utformas så att de människor som behöver samhällets stöd allra mest ska få det – såsom personer med funktionshinder med rätt till personlig assistans. Andningsstöd och sondmatning är grundläggande behov. Det är politikens uppgift att säkerställa att lagar och regelverk lever upp till detta och att säkerställa bägge dessa grundläggande delar. Det är således anmärkningsvärt att regeringen ännu inte uppfyllt vad samtliga riksdagspartier lovat – att sondmatning ska anses vara ett grundläggande behov fullt ut i lagstiftningen och ge rätt till personlig assistans. värnar om assistansreformens långsiktiga hållbarhet, såväl rättsligt som ekonomiskt. Det bör prövas om staten ska ta en större roll gällande huvudmannaskapet för personlig assistans. har vi sett hjärtskärande exempel på svårt sjuka barn som plötsligt inte får det stöd som de av allt att döma haft rätt till och tidigare haft rätt till. Det handlar om barn som inte kan andas och barn som inte kan äta, när deras personliga assistans ifrågasätts eller dras in. Det har aldrig varit avsikten med LSS-reformen. Det finns goda skäl att utreda ett antal saker kring lagstiftningen, men denna fråga bör hanteras skyndsamt för att säkerställa att de barn som är mest utsatta ska få LSS. Här behöver en lösning tas fram . Allt kan inte gömmas undan i ytterligare utredningar. är beredda att, vid behov, skjuta till resurser när uppdaterad lagstiftning ska genomföras rörande andning och sondmatning. vill medverka till att säkerställa att de mest utsatta barnen garanteras den hjälp de behöver. De barn och vuxna som inte kan äta ska garanteras stöd genom LSS och statlig assistansersättning, så som det var tänkt från början. Anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet minskar anslaget till stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet med gällande och med för och med för för att finansiera en höjning av de generella statsbidragen till regionerna under utgiftsområde 25 med motsvarande belopp och med sammanlagt till regioner och kommuner . politiska prioritering och inriktning är att dra ned på antalet riktade kortsiktiga statsbidrag och istället fokusera på omfattande höjningar av de generella statsbidragen. Detta ger regioner och kommuner betydligt bättre långsiktiga förutsättningar. minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 8:2 Inspektionen för vård och omsorg minskar anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Regeringens behandling av tillkännagivande om den nationella cancerstrategin beslutade om ett tillkännagivande som handlar om att regeringen ska ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi med syfte att bland annat bidra till att korta köerna inom cancervården, mer inslag av högspecialiserad vård och långsiktig kompetensförsörjning. Regeringen anförde i budgetpropositionen följande på sidan 45 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg: Med utgångspunkt i den nationella cancerstrategin och de förslag som presenterades under rådslaget om framtidens cancervård presenterade regeringen en långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården. Syftet med den långsiktiga inriktningen är att skapa tydlighet kring hur regeringen vill att det nationella arbetet med cancervården ska utvecklas nu och . Dessutom ska inriktningen ligga till grund för fortsatta insatser för att rusta cancervården inför framtidens utmaningar. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet avseende punkt 27 är tillmötesgått och därmed slutbehandlat. I årets budgetproposition anför regeringen på sidan 51 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg: Vid behandlingen av budgetpropositionen delade inte regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. tillkännagav därmed på nytt att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi [– – –] kommer regeringen därför att uppdatera den nationella cancerstrategin genom överenskommelser mellan regeringen och kommuner och landsting. Regeringens behandling av tillkännagivanden och beslut om att ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi är anmärkningsvärd. Om regeringen fått bestämma hade den redan i och med sitt förslag till statsbudget förpassat tillkännagivande om att ta fram en ny cancerstrategi till papperskorgen. inser regeringen motvilligt majoritetsförhållandena i och föreslår att cancerstrategin ska uppdateras genom årliga överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Landsting. behöver en ny uppdaterad nationell cancerstrategi som kan vägleda arbetet . Denna nationella cancerstrategi ska innehålla inriktning och prioriteringar som tas fram brett i samarbete mellan alla relevanta aktörer inom svensk cancersjukvård, inte enbart genom överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Vi delar därmed inte regeringens uppfattning att detta tillkännagivande kan anses vara tillgodosett. Regeringen har inte tagit fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den har istället medvetet fördröjt hanteringen och således har värdefull tid gått förlorad. Regeringen avser inte heller nu att förnya och uppdatera cancerstrategin genom att involvera alla aktörer som behövs för att strategin ska bli relevant och ligga i framkant gällande bland annat medicinteknik, diagnostik, artificiell intelligens, nya behandlingar såsom immunterapier och cell- och genterapier och nya kraftfullare läkemedel. För att ta fram en ny uppdaterad cancerstrategi krävs nämligen ett grundligt brett inriktat arbete. Därtill att regeringen anslår årliga riktade resurser för att genomföra en sådan ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Vi beklagar regeringens fortsatta agerande och oförmåga att brett samarbeta kring en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. är fortsatt beredda att samarbeta kring arbetet med att ta fram och genomföra en ny cancerstrategi. Den behövs inte minst för att köerna inom cancervården fortsätter att växa. Så här får det inte fortsätta. Socialdemokraternas löfte om att alla cancerpatienter skulle få sin behandling är långt ifrån uppfyllt. Regeringen är oförberedd och passiv. Noria Manouchi (M)