mot · H7022055 · 2019-10-02 00:00:00 — ska ansöka om medlemskap i och som medlem arbeta för införandet av ett demokratikriterium för medlemskap. Dock måste länder själva öka sin försvarsförmåga. EU ska verka för att medlemsländerna ökar sina nationella kapaciteter och att samarbetet mellan EU:s nationella försvar ökar. European Intervention Initiative är skapat för att snabbt kunna sätta in trupper eller på annat sätt möta kriser som hotar den europeiska säkerheten. borde inte stå utanför detta utan erbjuda sig att delta i EII med militära trupper. länder bör också öka sin egen beredskap och försvarsförmåga. Pesco (det permanenta strukturerade försvarssamarbetet) är ett viktigt steg för att stärka det militära samarbetet inom EU. ska i högre grad delta i Pesco och vara drivande för nya program. Pesco är ett komplement till Nato och ska inte ersätta denna centrala organisation för säkerhet. Ta den digitala krigföringen på allvar Det nya teknikparadigmet kan utnyttjas på många olika sätt, dels genom propaganda och desinformation som vi bevittnat i bland annat , , och , men också genom angrepp mot känsliga samhällsviktiga funktioner. För att motverka digital krigföring bör resurserna till Stratcom inom EU:s utrikestjänst flyttas till en befintlig eller ny och dess budget flerdubblas för att enheten ska kunna arbeta effektivt. borde också gå med i EU:s cyberförsvar och dels dela med sig av sin kunskap, men också ta del av den kapacitet som Pesco erbjuder. Sårbarheten i det svenska digitala samhället måste tas på allvar. En gemensam utrikespolitik med fokus på demokrati EU:s utrikespolitik ska fokusera på demokratiska värderingar och sätta krav på folkvalda församlingar och mänskliga rättigheter. Avtal med nationer som inte erbjuder sina medborgare demokratiska valmöjligheter bör ställa höga krav på demokratisk utveckling. Inget bistånd ska gå till diktaturregimer, men däremot ska det civila samhället och demokratirörelser kunna få stöd av EU. EU bör oftare representera medlemsländerna i internationella organisationer som , och . Demokrati ska också vara målsättningen för långsiktiga partnerskap som EU ingår i med exempelvis AU och . Diskussioner kring demokrati och mänskliga rättigheter, inklusive sexuella och reproduktiva rättigheter samt hbtq-rättigheter, ska vara centrala med länder som tar emot bistånd, tecknar handelsavtal eller på annat sätt samarbetar med EU. EU ska vara en stark röst för fred, mänskliga rättigheter och demokrati. Detta kräver att EU:s medlemsländer eftersträvar en så bred enighet som möjligt i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. behöver unionen oftare kunna agera snabbare och mer effektivt. Därför krävs att beslutsfattandet förenklas. Vi vill att EU tar steg emot att avskaffa enskilda länders veton inom utrikes- och säkerhetspolitiken, i första hand vad gäller sanktionsbeslut mot länder som begår brott mot de grundläggande fri- och rättigheterna. Fortsatt hårt europeiskt tryck på annektering av och fortsatta hybridkrigföring i östra kränker folkrätten och utmanar grunderna för den europeiska säkerhetsordningen. Sanktionerna mot har haft märkbar effekt. De ska fortsätta och utökas med fler företag i energisektorn. EU:s energiunion måste också fullföljas för att långsiktigt minska beroendet av rysk gas. Liberalerna kvarstår vid uppfattningen att Nord Stream 2 inte ska byggas. EU ska också fortsätta verka för att inte släpps in i . Fler medlemsländer och demokratiska värderingar EU är en attraktiv union som skapar goda incitament till reformer som krävs för ett medlemskap. Medlemskap ska vara möjligt för de europeiska länder som driver en demokratisk politik, värnar om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och har en marknadsekonomi. I länder som är villiga att göra de reformer som krävs för ett medlemskap ska EU bistå med aktivt stöd, visa tydliga, högt ställda krav, och processen ska vara möjlig att avbryta när utvecklingen går åt fel håll. För EU:s grannländer i öst, med undantag för , krävs ett långsiktigt samarbete där målet är fullvärdigt EU-medlemskap. Medlemskapsförhandlingarna med bör helt avslutas med anledning av den rådande politiska situationen i landet. Snabbare färdplan för ett ukrainskt EU-medlemskap agerande i är rättsvidrigt och strider mot både ukrainsk och internationell rätt. En eventuell framtida ansökan om EU-medlemskap från ska behandlas enligt en särskild färdplan som kombineras med kraftfulla stödinsatser för demokratibyggande och ekonomiska reformer. EU ska även fortsätta agera mot den ryska aggressionen mot och arbeta för ett fortsatt närmande mellan och EU. EU ska också verka för demokratiutveckling med grannländerna i öst för fortsatt, långsiktig utvidgning av EU med verktyg såsom frihandel för ökade incitament till reformarbete. Den globala handeln får inte stanna av till följd av brexit. Tiotusentals svenskar bor i . väntas en brexit driva upp handelskostnader, försvåra för företagsamheten och försvåra för människors fria rörlighet. Utan ett långtgående handelsavtal mellan och EU som möjliggör en fortsatt smidig handel, men som förutsätter fortsatt fri rörlighet för personer, tjänster, kapital och varor skulle konsekvenserna bli ytterst allvarliga, främst för men även för EU:s länder. I då protektionismen växer ska EU fortsatt vara en stark röst för frihandel och stå upp för den regelbaserade internationella handelsordningen. EU ska verka för att minska alla typer av handelshinder och för att utveckla och modernisera WTO. När utvecklingen av WTO blockeras måste EU driva på för handelsliberaliseringar där intresserade länder deltar och förhandlar omfattande frihandelsavtal. Frihandelsavtalen ska genomsyras av EU:s gemensamma värderingar och bidra till långsiktig hållbarhet globalt. Ett frihandelsavtal mellan och skulle bidra till ökad handel och skulle sätta en global standard för handeln världen över. Så fort de politiska förutsättningarna finns borde driva på för att EU och återupptar TTIP-förhandlingarna. EU:s regionala partnerskapsavtal för , som erbjuder tullfri och enkel export till EU, bör utvecklas. EU behöver också slå vakt om varumärkesförfalskning, både internt inom EU men också internationellt gentemot för att skydda konsumenter och motverka kinesisk dumpning. Vi vill också skydda EU mot nationer med oärliga intressen som genomförs med strategiska investeringar. Ägarstruktur och avsikt måste kunna redovisas, men aldrig på bekostnad av den fria handeln. Där finns fortfarande många hinder som olika typer av invandring står inför vid flytt inom EU. I är en av grundbultarna i tillvaron, personnumret, svåråtkomligt för inflyttade EU-medborgare till följd av krånglig byråkrati. Utan personnumret står individer inför svårigheter att öppna bankkonto, hamnar i kylan vad gäller rättigheter och kan ha svårigheter att få anställning. Vi vill också se att unionen inför ett europeiskt socialförsäkringsnummer vid sidan av personnumret för att kringgå problem med arbetskraftsmigration inom EU som helhet. Som ytterligare stöd för människors fria rörlighet ska pass utfärdade av EU-länder gälla som id-handling i alla EU-länder. Fri rörlighet ska säkras för alla, även för pensionärer. När pensioner inte beskattas korrekt riskerar det att begränsa den fria rörligheten för pensionärer. Liberalerna vill därför se regler som garanterar att pensioner beskattas en gång, i första hand i landet man bor och brukar välfärdstjänster, oavsett var i EU pensionären bor och var hen tjänat in sin pension. Arbetskraftsinvandringen ska förenklas där systemet med EU-blåkort ska reformeras och öppnas upp, samt ökade möjligheter för en förenklad viseringspolitik där fler avtal sluts med länder likt dem vi slutit med , , , , och större delen av Central- och . För att trygga patientsäkerheten i EU bör regionerna och förbättra informationen om möjligheten och rättigheten till vård i andra EU-länder. Gemensamma standarder som säkrar patientens intresse behövs för att garantera säkerhet och kvalitet vid vård i annat medlemsland. EU-medborgare som vägras abort i hemlandet ska utan risk för repressalier ha rätt att genomföra abort i ett annat EU-land. EU borde också inrätta europeiska specialistcentra vars kunskap kan ge vård åt sällsynta sjukdomar som kräver kompentens ingen enskild expert kan införskaffa sig kunskap åt i det egna landet. Kostnaden för dyra specialmediciner kan pressas genom gemensam upphandling för EU-länder. Stärk den europeiska konkurrenskraften För att se till att så många människor som möjligt i EU bidrar behöver vi samhällen som håller ihop och har fungerande välfärd. I allt väsentligt ligger ansvaret för välfärdspolitiken på nationell nivå, men EU:s sociala pelare slår fast ett antal minimirättigheter kring utbildning, a-kassa, sjukförsäkring, barnomsorg, omställning och vård för alla medborgare. Pelaren ska fungera som påtryckningsmekanism som får medlemsländerna att genomföra nödvändiga reformer. Alla medlemsländer har ett ansvar för sina medborgare. EU måste villkora och kontrollera att fortsätta stöd till länder som och går till att förbättra situationen för alla dess medborgare, inklusive romer. Medlemsländer ska också uppmuntras till vaccinskydd och insatser mot missbruk för ökad folkhälsa. EU måste också fortsätta arbetet med kraftfulla ekonomiska reformer för att vässa konkurrenskraften. Liberalerna vill att den ”europeiska terminen”, den årliga process där EU-ländernas ekonomiska politik granskas av kommissionen, stärks och att regionalstödet kopplas till denna granskning. På så sätt används EU-stöd till nödvändiga reformer och verkar till att ny fungerande politik finns på plats hos de länder som drar nytta av stödet. Fler kvinnor behöver komma i arbete för att undvika att en stor grupp välutbildade människor inte bidrar till den ekonomiska tillväxten och välfärden. Skattepengar inom Europeiska unionen måste användas effektivt på platser där det behövs mest och kräva en motprestation. Hela unionen gynnas om alla delar av EU växer ekonomiskt och därför måste de ekonomiska bidragen i större utsträckning gå till investeringar i de fattigaste länderna inom unionen. Satsningarna ska gå till projekt med tydligt europeiskt mervärde så som gränsöverskridande infrastruktur. Stöd som går till medlemsländer på nationell nivå genom EU:s olika fonder behöver minska, men delar av det stöd som kvarstår ska gå direkt till den regionala eller lokala nivån. Det ska även kunna vara möjligt att ge EU-stöd direkt till organisationer verksamma i civilsamhället, som driver projekt i linje med målen för fonderna. Den digitala eran erbjuder ökad produktion, snabbare kommunikation och nya arbetstillfällen. Inom EU vill vi därför se ett stabilt och brett rättsligt ramverk för ny teknologi, exempelvis blockchain, AI och delningstjänster. Liberalerna säger nej till länkskatten, nej till uppladdningsfilter och vill se en modern lag som värnar om upphovsrätten. Äganderätten är viktig inom främjandet av kreativt skapande och innovation, men måste balanseras för att inte agera som ett protektionistiskt skydd för etablerade affärsmodeller. Principen om nätneutralitet måste värnas och geoblockering på nätet måste minska för ett likvärdigt internet inom hela EU. Vi vill också att EU:s direktiv om audiovisuella tjänster (AVMSD) rivs upp och reformeras i grunden då detta innehåller en rad problematiska krav, såsom att tillhandahålla en viss mängd europeiskt producerat innehåll och att medlemsstaterna ska se till att sådant som negativt kan påverka barns moral kan stoppas. Bättre skydd och integritet på nätet Med nya framsteg inom tekniken skapas nya paradigm med nya sårbarheter. För att skydda alla medborgares rättigheter och privatliv måste skydd för den egna personen på nätet förbättras. De lagar som stadgas borde följas upp och kontrolleras för att garantera dess praktiska nytta och efterlevnad. Alla nya EU-förslag ska analyseras ur integritetsperspektiv. Åtgärder på EU-nivå som inskränker den personliga integriteten får endast vidtas om ett motstående intresse väger uppenbart tyngre och åtgärden är effektiv. Internet erbjuder också möjligheter för bekämpning av organiserad brottslighet, men detta måste vägas upp mot den enskildes rätt till integritet. Europeiska unionen ska bli världsledande på forskning Inom EU krävs ett tätare samarbete för att koordinera forskningssatsningarna och tillsammans jobba mot ny kunskap. EU:s medlemsländer behöver öka sina nationella satsningar på forskning och målet bör vara att nå av BNP till forskning. Många anläggningar som krävs för världsledande spjutspetsforskning är så dyra och komplicerade att bygga att det inte är rimligt att flera medlemsländer satsar på att bygga liknande anläggningar. Vi vill också införa excellenscentra för att på europeisk nivå ge långsiktigt stöd till spjutspetsforskning genom riktade stöd för att möjliggöra rekryteringar av världsledande forskare som ges bästa tänkbara förutsättningar. Genom dessa centra vill vi främja ett globalt forskningssamarbete som utbyter kunskap både inom och utanför unionens gränser. Det måste också bli enklare att söka stöd från EU:s forskningsprogram genom att reformera ansökningsprocessen. Där finns mycket att hämta genom att internationalisera både forskning och utbildning. Tillgången ökar genom teknikutvecklingen, men det finns fortfarande hinder för både den tekniska och den fysiska utvecklingen. finns inget system för att jämföra gymnasiebetyg mellan medlemsländerna vilket skapar problem för den som söker en högskoleutbildning i annat land. För att kunna jämföra betyg och dessutom ge information om brister i utbildningssystemen bör ett system för att jämföra gymnasiebetyg inrättas i EU. Ett internationellt perspektiv på utbildning berikar livet för tusentals européer och vi vill öka mängden svenska utbildningar som deltar i utbytesprogram. Människor med funktionsnedsättning ska få ökat stöd genom Erasmus+ som vi vill vidga och göra mer lättillgängligt. Detta kräver mer information till skolornas personal och studenter om möjligheterna till utbytesstudier. Skyddet för konsumenterna är splittrat mellan länder som erbjuder olika leveranstjänster, garantier och andra konsumentskydd. I denna miljö är det då svårt för konsumenter att veta vilka regler, rättigheter och svårigheter som de måste förhålla sig till. Därför vill Liberalerna ha helt harmoniserad konsumenträtt istället för det lapptäcke som råder. De gemensamma EU-reglerna om e-legitimation är också en liberal vinst som vi måste värna om. Liberalerna vill att sätter in åtgärder för att säkra att reglerna genomförs och för att öka medvetenheten hos privata aktörer. Skulle systemet visa sig inte vara tillräckligt effektivt ska en gemensam europeisk e-legitimation införas. kostsamma flytt mellan och måste upphöra. Det är dyrt, onödigt och dåligt för klimatet. Parlamentet ska ha ett enda säte – i . EU:s budget ska fokusera helt på områden med tydligt europeiskt mervärde: forskning, infrastruktur, migration, brottsbekämpning, utrikespolitik och bistånd. I första hand genom kraftiga omprioriteringar från jordbruksstöd och regionalpolitik, men budgeten kan också behöva öka. utgörs intäkterna i EU:s budget till största delen av avgifter från medlemsländerna, bör detta kompletteras med en gemensam koldioxidskatt. Långtidsbudgeten bör följa mandatperiod och löpa . EU:s politik är svår att följa för unionens medborgare. EU:s offentlighetsprincip behöver stärkas och huvudregeln på alla områden måste vara offentlighet – inte sekretess. Insynen i beslutsfattandet behöver öka. Ett steg mot detta mål är att alla lobbyister behöver förtecknas i ett obligatoriskt offentligt register. Likaså är det önskvärt att public service-medier erbjuder en täckande bevakning. Vi vill att allmänheten har god information om EU:s arbete och att väljarna kan fatta välinformerade demokratiska beslut om vilken politik de vill stödja. Ett jämställt och demokratiskt EU Det är oacceptabelt att medlemsländer vägrar att genomföra demokratiskt fattade EU-beslut och bryter mot – oavsett om det gäller migrationspolitik, rättsstaten eller ekonomiska frågor. Kommissionen ska, utan att ta politiska hänsyn, väcka talan mot länder som inte genomför eller på rätt sätt. Processer i mot länder som syndar måste gå snabbare . Lika många kvinnor som män i EU:s institutioner ska eftersträvas både gällande personal och förtroendevalda. saknar rätten att själv initiera lagstiftning utan måste invänta lagförslag från . I fall där vägrar att lägga fram förslag som lagstiftaren vill se bör ha rätt att själv initiera nya EU-lagar som sedan beslutas om tillsammans med ministerrådet. Liberalerna vill därutöver stärka rätten för att vid särskilda händelser kalla enskilda, så som företagsledare, till granskningsutfrågningar. De nationella parlamenten ska också få en utökad roll där möjligheter ges till rigorös insyn och tydliga påverkansmöjligheter EU tar fram nya lagar. Tillsammans med andra parlament i medlemsländerna ska kunna uppmana att lägga fram lagförslag. Gulan Avci (L)