ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021977 · 2019-10-02 00:00:00 — Stärk arbetet för jämställt bistånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utgå från jämställdhetsklassificering av bistånd samt förbättra arbetet med återrapporteringskraven, för att på så sätt säkerställa att medlen faktiskt används för att stärka jämställdheten, och tillkännager detta för regeringen. Jämställdhet är ingen särfråga, utan en demokratisk självklarhet som bör genomsyra ett jämställt samhälle. De flesta av världens fattiga är kvinnor. For Reproductive Rights har visat att kvinnor dessutom är extra utsatta för tortyr och bestraffning men får mindre hjälp. Kvinnor drabbas också i högre grad av fattigdomsrelaterad sjukdom. Det ska vara självklart att världens kanske mest jämställda land också ska ha världens mest jämställda bistånd. Vårt svenska bistånd är ju i många länder en förutsättning för kvinnors demokratiska rättigheter och därför måste det ovillkorligen värnas och kvalitetssäkras, men vet ingen säkert om vårt svenska bistånd når fram. Ingen vet om medicinsk hjälp eller övrigt bistånd når offren för hedersvåld i eller våldtagna kvinnor i . behöver bli bättre på att identifiera sätt att följa och följa upp medlen. Vi föreslår därför att utgår från jämställdhetsklassificering av bistånd samt förbättrar arbetet med återrapporteringskraven för att på så sätt säkerställa att medlen faktiskt används för att stärka jämställdheten. På så sätt kan vi säkerställa att biståndet når dem som bäst behöver det. Gulan Avci (L)
mot · H7021979 · 2019-10-02 00:00:00 — Nationell strategi för ökat byggande i trä ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att öka användande av träprodukter i byggandet av våra offentliga utemiljöer i våra städer och tillkännager detta för regeringen. har vi kunnat se framsteg vad gäller byggande med trä som huvudsakligt byggmaterial. Det är en utveckling vi bör uppmuntra och skapa än bättre förutsättningar för . Det är av vikt att vi har en tydlig strategi som på allvar ser till att vi fortsättningsvis visar tydlig politisk vilja till att bygga klimatsmart. Den moderna träbyggnadstekniken är här och den utvecklas år för år. Vi kan redan se hur byggbolagen i allt högre utsträckning anammat träbyggnadstekniken och använder den i byggandet av till exempel flerbostadshus, kommersiella fastigheter, idrottsarenor och industribyggnader. Detta är en utveckling som bör uppmuntras där vi kan bidra med att skapa förutsättningar som gör det enkelt och fördelaktigt för företagen att göra klimatsmarta val. Om vi vill visa ett genuint ansvarstagande gentemot kommande generationer och deras livskvalitet måste vi redan nu se till möjligheter som vi har till hands för att göra långsiktigt klimatsmarta val. Med hjälp av innovation och kreativitet kan vi få fram tydliga och hållbara förslag om hur vi ska bygga våra yttre miljöer i bostadsområden och offentliga byggnader inne i våra städer. En beprövad och lyckad lösning som ligger nära till hands är att vi fortsätter att öka användningen av trä vid byggnation av utemiljöer, hus och broar. Med dessa medel kan vi göra miljön en nödvändig tjänst. Den presenterade rapporten 19 – Treated , a Sustainable Choice, där man beskriver träets olika klimatmässiga fördelar. I rapporten tar man upp vilka positiva effekter vad gäller nettoutsläpp av koldioxid byggandet med trä har. Den ökning av byggande med trä som vi har i kan vi till stor del tacka vår inhemska industri för. Vi har en väl utvecklad industri i där vi med hjälp av industriell impregnering vidareförädlar den svenska träråvaran. Tillsammans med våra sågverk är denna industri en näring som genererar tusentals arbetstillfällen runt om i våra landsbygdskommuner. Det är närmare bestämt drygt 25 000 arbetstillfällen som finns på grund av denna näring som också bidrar starkt till att finansiera välfärden i de kommuner som den finns. Vi ska också se till de uppenbara fördelar som trä som både råvara och som byggmaterial har. Vi har en fantastisk råvara i vårt svenska trä. Det är förnybart och är en naturlig kolsänka som med förädling med hjälp av impregnering kan vara ett utmärkt substitut till andra material. Därför bör vi ta fram en nationell strategi för att öka användandet av träprodukter i byggandet av våra offentliga utemiljöer i våra städer.
mot · H7021981 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Det finns otroligt stora möjligheter i att använda lägen nära vatten för att utveckla kommuner och samhällen. Dessvärre ligger dagens strandskydd som en våt filt över landet. I stället för att värna skydd i hårt exploaterade områden samt nya och fler möjligheter att bygga i mindre exploaterade områden har det blivit en generell skärpning. Det är svårare att bygga fint och nära vatten. har väldigt fina naturmiljöer. Runt om i landet finner vi vackra kustområden, rika naturområden och spännande stadsmiljöer. Vi behöver självklart vårda och värna arv och miljöer. På samma sätt finns behov av utveckling. På vissa ställen finns skäl för återhållsamhet, medan det på andra finns möjlighet att i högre grad nyttja områden och bidra till lokal utveckling på ett sätt som inte sker . Lägen nära vatten är attraktiva, för boende och för företagsetableringar. Det finns åtskilliga orter och platser runt om i landet som har miltals av obebyggda och outnyttjade stränder och strandnära lägen. Möjligheterna att bygga i sådana lägen bör bli väsentligt enklare än . Det är angeläget att lagstiftningen tydliggörs så att tillämpningen inte inskränker de stora utvecklingsmöjligheter som finns i , och inte minst på landsbygden. Konkret bör man överväga att avskaffa det generella strandskyddet och i stället låta kommuner besluta om strandskydd liksom att överväga införande av generella undantag från strandskydd vid små sjöar och vattendrag samt en ökad flexibilitet.
mot · H7021984 · 2019-10-02 00:00:00 — Grov och organiserad brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare rättspolitiska åtgärder för att komma åt grov och organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. Brottslighet kränker människors frihet och rätt till sin egendom. Brottslighet kan aldrig tolereras. För att komma åt brottslighet och för att öka tryggheten i samhället finns både ett samhällsansvar och ett enskilt ansvar. Det enskilda ansvaret måste vi ta i vår egen vardag genom att visa civilkurage, att hjälpa människor som utsätts för brott eller att delta i en grann- eller båtsamverkan, men det handlar också om att ta ansvar för sina studier och sitt arbete. Att lyckas i skolan och att kunna försörja sig ger framtidstro. För att vi som människor ska ta vårt ansvar krävs ett samhällskontrakt, en visshet om att samhället reagerar om eller när ett brott begås. har en serie av viktiga reformer beslutats av , på förslag av oppositionspartier, som lägger en grund för ökad trygghet. Fler poliser, skärpta straff för flera brott och särskilda satsningar på grov och organiserad brottslighet är exempel på det. Det är dock tydligt att arbetet måste fortsätta. Polisen har identifierat så kallade ”särskilt utsatta områden”. De pekar i sina analyser på hur det i en del områden finns parallella samhällsstrukturer. I praktiken betyder det att polisen har svårt att göra sitt jobb, att människor drar sig för att berätta om saker som hänt och inte vittnar, liksom att brott hanteras vid sidan av rättskedjan. Detta sker också i ett sammanhang där det i en lång rad områden finns ett utbrett utanförskap. På många håll är sysselsättningen lägre än , alltså att det är vanligare att människor inte jobbar än att de jobbar. Det är förödande. Arbetet mot grov och organiserad brottslighet måste fortsätta och utvecklas. Sociala insatsgrupper där polis samarbetar med andra myndigheter och aktörer för att ge individanpassat stöd till kriminella ungdomar för att stoppa rekryteringen till kriminella gäng är viktigt. Informationsutbytet mellan myndigheter är efter beslut i enklare, vilket underlättar brottsbekämpningen. Det bör dock övervägas om ytterligare steg kan tas så att relevanta myndigheter kan agera än bättre tillsammans mot brottslingar. Vapenlagstiftningen har skärpts, men det är rimligt att överväga ytterligare skärpningar. På samma sätt bör det ses över om straffen för organiserad brottslighet bör skärpas ytterligare, i synnerhet i fråga om hårdare straff för brott som sker inom ramen för organiserad brottslighet. Därtill har skolhuvudmän ett ansvar att lyfta skolor och skolresultat, och man bör inte vara rädd att stänga dåliga skolor om det skulle behövas. Ett bidragstak och tydliga krav på motprestation inom försörjningsstöd bör också införas och användas. Det övergripande målet är att trycka tillbaka brottslighet och uppmuntra flit och duglighet. I de delar som det är relevant bör regeringen överväga åtgärder inom rättspolitiken och återkomma till med konkreta förslag. Införande av kronvittnen och visitationszoner är exempel på två åtgärder som bör övervägas.
mot · H7021985 · 2019-10-02 00:00:00 — Slopad mängdrabatt vid upprepade återfall i brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag på avskaffad mängdrabatt vid upprepade återfall i brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. Den som döms för flera brott får ett samlat straff för dem som är mindre än summan av straffvärdet för brotten. I praktiken finns alltså straffrabatt för den som begår många brott. Det finns förstås flera skäl för den ordningen, men den praktiska konsekvensen blir att när någon väl har begått ett visst antal brott saknar det betydelse för straffet om man begår fler. Det innebär i sin tur att en stor mängd brott aldrig utreds eller beivras – inte för att de inte går att utreda utan därför att åklagarna bedömer att domstolen inte kommer att utdöma något straff för dem till följd av mängdrabatten. Enligt (Brå) meddelade åklagarna ca 25 000 åtalsunderlåtelser. av dessa gällde mängdrabatt för återfallsförbrytare. Denna ordning är oacceptabel både ur samhällsperspektiv och ur brottsoffrens perspektiv. Storstäderna skakas av skjutningar och andra brott som följd av den organiserade brottsligheten. En mycket stor andel av brotten begås av ett relativt litet antal individer som försörjer sig genom brottslighet. Polisen hävdar att det i exempelvis handlar om ett 100-tal personer. De gör stor skada och sprider rädsla och växande otrygghet. När de väl lagförs efter stora utredningar står straffen, bl.a. till följd av mängdrabatten, sällan i proportion till de begångna brotten. I en ambition att bekämpa skjutningar och annan brottslighet har straffen för illegala vapeninnehav skärpts. Det är också rimligt med hårda straff för våldsbrott, dvs. när vapnen faktiskt används. Ett naturligt ytterligare steg vore att avskaffa mängdrabatten för de yrkeskriminellas upprepade brottslighet. En annan viktig aspekt rör brottsoffren. Den som utsätts för brott av någon som har begått flera andra brott riskerar att inte få sin sak prövad om brottet är ett av flera liknande eller anses mindre allvarligt i förhållande till andra brott som gärningsmannen har begått. På listan över åtalsunderlåtelser finns stölder, snatterier, miljöbrott, bedrägerier, hot, misshandel och många andra. Bakom dessa siffror döljer sig människor, brottsoffer, som inte får upprättelse. Detta har både känslomässig och ekonomisk betydelse. Brottsoffren får inte den upprättelse som rättsstaten borde ge dem, vilket minskar förtroendet för rättssamhället. Detta är en mycket allvarlig brist och ett i grunden omoraliskt förhållningssätt. Kriminella som återfaller i brott ska inte längre ska kunna få åtalsunderlåtelser, och återfall i brottslighet ska leda till ny påföljd. Det är förslag men bör för att få rimlig effekt kombineras med avskaffad mängdrabatt vid bestämmandet av straffen. har beslutat om ett tillkännandegivande om mängdrabatten. Det är rimligt att regeringen skyndsamt återkommer med konkreta förslag på detta. När det gäller den kärna av yrkeskriminella som svarar för en oproportionerligt stor andel av brotten har samhällets behov av skydd stor betydelse.
mot · H7021986 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. En grundläggande uppgift för svenska staten är att värna vår frihet och trygga vår suveränitet. Den uppgiften kräver ett starkt försvar och en stark försvarsförmåga i . position inom förvars- och säkerhetspolitiken stärks genom öppenhet, handel och samarbeten mellan länder. Vi bygger fred och säkerhet bäst tillsammans med andra. Läget i vår omvärld är mer oroligt än på mycket . Förnyad anspänning, ökad aggressivitet från , terrorism och andra oroligheter har följt det lugn som kom efter murens fall. Omvärlden har förändrats, liksom . De 12 medlemsländer i EU som anslöt sig till är nu 28 och snart 27. Inom EU sker samarbete i fråga om bland annat försvars- och säkerhetspolitik. har samarbetat med Nato och Natoländer. Det rimliga är att nu tar steget och söker medlemskap i . Det exakta tillvägagångssättet bör utredas, och en medlemskapsprocess bör lämpligen ske samfällt med . En färdplan för medlemskap bör tas fram. Nato är en annan organisation än för några decennier sedan. Fler länder är medlemmar, inte minst våra polska och baltiska grannar. har tecknat ett så kallat värdlandsavtal med Nato. Avtalet underlättar ytterligare samarbete mellan och Natos medlemsländer men innebär också ett bevis på att säkerhetspolitiskt, inte minst av , är att se som en del av Nato. Frågan om ett svenskt medlemskap i har delvis utretts i en utredning om försvarssamarbeten. Utredningen visade tydligt, baserat på fakta och seriös analys, att det mesta talar för ett svenskt medlemskap i . Det finns flera skäl för ett medlemskap. Nato är en bredare organisation än förut. 3 av 4 EU-länder är medlemmar i , och drygt 9 av 10 EU-medborgare bor i länder som ingår i Nato. Nato är också den ledande organisationen för att hantera kriser, står tillsammans med en stor försvarsförmåga, har en viktig roll i fredsbevarande insatser och spelar en avgörande roll i att öva och utveckla förmåga att hantera kriser. har dessutom ett väl utvecklat samarbete med Nato och Natomedlemmar och har försvarsmaterial som är konstruerat så att det kan användas tillsammans med utrustning från Natoländer. Dock saknar vi som icke medlem beslutsrätt och därmed fullständigt inflytande. Ett medlemskap ger makt och inflytande. Lägg till det den ökade osäkerhet vi ser i och hur ett svenskt medlemskap i ökar vår egen säkerhet.
mot · H7021992 · 2019-10-02 00:00:00 — Strategi för utbyggnad av elvägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ta fram en strategi för elvägar och tillkännager detta för regeringen. Infrastruktur och transporter är avgörande för att vi som människor ska få våra liv att gå ihop och för att få bra liv. Det handlar om att kunna åka till och från arbete och studier såväl som att kunna resa på semester eller hälsa på släkt eller vänner. sker resan med cykel eller buss, med flyg och en tredje gång med bil. Alla transportslag behövs och kompletterar varandra. På samma sätt är det med de transporter som behövs för näringslivet och den offentliga sektorn. Utvecklingen inom fordonsindustrin går fort framåt. Forskare, utvecklingsingenjörer och andra arbetar med kraft för att bidra till hållbara transporter. En stor del handlar om att minska bränsleförbrukning och utsläpp för att bidra till hållbara transporter. Viktreduktion, förnybara drivmedel och elektrifiering är tre exempel på lösningar som stegvis utvecklas. En annan viktig sak är utvecklad säkerhet med olika former av både aktiva och passiva säkerhetssystem för att minska allvarliga skador och dödsfall i trafiken. Det sker nu mycket arbete med elektrifiering av transportsektorn. Möjligheterna är stora. Det finns olika tekniska lösningar såsom hybrider och ren eldrift. Laddningen kan ske hemma, på jobbet, vid bussens ändhållplatser eller längs med vägarna. Utbyggnad av laddstationer sker nu på bred front. Utvecklingen av rena elvägar går inte lika snabbt. En särskild utmaning med elvägar är att dessa till skillnad från laddstationer i anslutning till vägarna finns i eller på de vägar som är statliga eller ägs av andra såsom kommuner. För att elvägar ska kunna byggas ut krävs därför ett nära samarbete mellan och andra intressenter. Huruvida elvägar är rätt lösning för bör avgöras tekniskt och kommersiellt av experter och inte av politiker. Däremot är det rimligt att staten givet ansvaret för det statliga vägnätet överväger att ta fram en strategi för arbetet med elvägar i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021993 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och återkomma till med nödvändiga förslag till lagändringar för att göra det möjligt att använda självstyrande och självkörande fordon och tillkännager detta för regeringen. Transporter är som ett blodomlopp i ekonomin. För att våra liv ska fungera behöver vi transporter till och från arbete eller studier, semesterresor eller en resa för att hälsa på släkt eller vänner. sker resan med cykel eller buss, med flyg och en tredje gång med bil. Alla transportslag behövs och kompletterar varandra. Utvecklingen inom fordonsindustrin går oerhört fort framåt. Forskare, utvecklingsingenjörer och andra arbetar med kraft för att bidra till hållbara transporter. En stor del handlar om att minska bränsleförbrukning och utsläpp för att bidra till hållbara transporter. Viktreduktion, förnybara drivmedel och elektrifiering är tre exempel på lösningar som stegvis utvecklas. En annan viktig sak är utvecklad säkerhet med olika former av både aktiva och passiva säkerhetssystem för att minska allvarliga skador och dödsfall i trafiken. ligger i framkant av fordonsutvecklingen, med som det tydligaste exemplet. Bland många satsningar finns de som rör spännande områden som utvecklingen av autonoma eller självstyrande fordon, ofta med en stor portion AI inblandad. Sådana fordon testas nu på i . Ett av forskningsprojekten är ”Drive Me”. Fram till ganska var det förbjudet att över huvud taget använda självkörande fordon i vanlig trafik i . Det har getts möjligheter att genomföra försöksverksamhet såsom ska ske inom ramen för ”Drive Me”. Det är klokt. Dock kvarstår frågan hur användningen av självstyrande och självkörande fordon ska regleras när utvecklingen går från försöks- och forskningsverksamhet till kommersiella produkter på marknaden. Exempelvis finns en diskussion och ett motsatsförhållande mellan å ena sidan de autonoma fordonens behov av kameror och å andra sidan integritet. Detta behöver lösas. I annat fall kommer utvecklingen av dessa moderna fordon att förläggas till andra länder. Dessutom kommer i så fall lösningar och standarder att utvecklas som kommer att behöva anpassa sig till. Det är klokare att deltar genom att ta vara på alla nya möjligheter som öppnas. Regeringen bör därför skyndsamt utreda och återkomma till med förslag på hur vi kan få en lagstiftning som möjliggör användning av olika former av autonoma fordon i vanlig trafik.
mot · H7021995 · 2019-10-02 00:00:00 — Kapade handläggningstider för miljötillstånd samt grön gräddfil för näringslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga initiativ för att generellt förkorta hanteringstiderna för miljötillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av en grön gräddfil för näringslivet och tillkännager detta för regeringen. har med rätta hårda miljökrav i lagstiftningen. Exempelvis behöver ett företag som vill starta en ny fabrik visa sin påverkan på miljön och vad man gör för att minska sin påverkan. Det är fullt rimligt. Mindre rimligt är att det ofta tar väldigt i att få ett nödvändigt tillstånd. Ofta kan den totala handläggningstiden ligga i spannet 5–från att en miljöansökan lämnas in till att ett slutligt beslut tas. På samma sätt kan det ta att få lov att bygga ett nytt hus eller en ny kraftledning eller att etablera en ny fabrik eller en ny elproduktionsanläggning. Långa handläggningstider och osäkra processer är negativt för möjligheterna till viktiga investeringar. Detta blir extra viktigt då den globala värld vi lever i innebär att företag ofta väljer mellan etablering i olika länder. Därför bör hanteringstider för ansökningar generellt kortas. Detta bör ges regeringen till känna. Om ett företag vill göra miljöförbättrande åtgärder behöver de ofta söka om sina miljötillstånd. På samma sätt som för en ansökan om en ny verksamhet kan processen ta och kosta mycket pengar – trots att det varken handlar om att producera mer eller att generera mer utsläpp. Byråkratin sätter således käppar i hjulen för många företag vars avsikt är att förbättra miljön. I praktiken kan det handla om saker som att minska sin klimatpåverkan och energianvändning genom att byta bränsle. Det rimliga är att premiera miljöförbättrande åtgärder. Därför bör det övervägas hur företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder kan få en ”gräddfil” i tillståndshanteringen, en snabb hantering som gör att förbättringar snabbt och smidigt kommer på plats. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021996 · 2019-10-02 00:00:00 — Översyn och värnande av skyddsjakt och licensjakt på varg och andra rovdjur ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skydds- och licensjakt på varg, lo och andra rovdjur och tillkännager detta för regeringen. har en mycket rik flora och fauna. I vårt land finns olika naturtyper från fjäll i norr till kustmiljöer i söder. Djurlivet är omfattande. I finns också ett mycket stort naturintresse som tar sig uttryck i allt från allemansrätt och scouting till fågelskåderi och jakt. Det arbete människor på olika sätt lägger ned frivilligt är helt avgörande för den långsiktiga förvaltningen av djur och natur. Vi har viktiga och stora rovdjursstammar i . Det är viktigt att förvaltningen av rovdjuren sköts långsiktigt och adaptivt samt sker i samspel med människor. fungerar det väl, i andra delar finns mer att göra. I delar av såsom , , , och är trycket från rovdjuren högt. I en ansvarsfull förvaltning krävs en balans mellan intressen, bra koll på stammar, en tillit mellan människor och myndigheter såväl som att man kan använda möjligheter till både licensjakt och skyddsjakt. Det är särskilt tydligt för vargen i flera delar av landet liksom för lo i bland annat . Viltvårdsdelegationer anger utifrån bland annat inventering och en långsiktig förvaltning hur stor jakt som är rimlig inom deras specifika område. () är de som slutligen fattar beslut om jaktens storlek. NVV utgår i sin bedömning och sina beslut ifrån en samlad bedömning av stammars storlek i hela landet, inte givet utifrån specifika regionala förutsättningar. I län och områden med ett stort rovdjurstryck kan det innebära en situation med en mindre omfattande jakt än vad delegationerna förordat utifrån deras solida arbete. Detta kan i sin tur skada tilltron till det viktiga viltförvaltningsarbetet. En balans mellan rovdjur, bytesdjur och människor är avgörande för näringar som fårskötsel och jakt. En god kontroll på stammar grundlägger trygghet och trycker undan illegal jakt. Tillit skapas om viltvårdsdelegationer, länsstyrelser och visar lyhördhet för behov av såväl licensjakt som skyddsjakt på varg och andra rovdjur liksom insikten att licensjakt är en naturlig del av förvaltningen av viltförvaltningen. För att få en hållbar rovdjursförvaltning på plats bör goda möjligheter till såväl licensjakt som skyddsjakt finnas. En utökad hänsyn till regionala förutsättningar, inte enbart nationell hänsyn, bör tas vid beslut om jaktens storlek. Detta bör ges regeringen till känna.