ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023446 · 2019-12-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:44 om styrningen av rättskedjan ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av skärpta rutiner och riktlinjer för avstämning och uppföljning avseende helhetsperspektivet i rättskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förtydliga rättskedjeperspektivet i regleringsbreven och tillkännager detta för regeringen. välkomnar regeringens skrivelse 2019/20:44 om styrningen av rättskedjan och delar slutsatser och rekommendationer. Det är därför bra att regeringen arbetar med en rad åtgärder mot bakgrund av de förslag som läggs fram i rapporten. anser emellertid att mer behöver göras. I rapporten rekommenderas regeringen främst att tydliggöra ett mer långsiktigt rättskedjefokus bl.a. vad avser målformulering för myndigheterna, att stärka tillgången till uppföljning och analys med ett övergripande rättskedjeperspektiv och att öka helhetsperspektivet i kontakter med myndigheterna. En stringent och aktiv styrning med ett sammanhållet perspektiv av hela rättskedjan är avgörande för både och de enskilda myndigheterna. Det framgår av rapporten att det i saknas principer för bedömning av behovet av avstämning med andra handläggare, budgetsamordnare och analysfunktion. Detta riskerar att leda till inkonsekvens och oförutsebarhet eftersom ansvaret då hamnar hos enskilda handläggare. Regeringen medger också brister i dokumentationen kring hur arbetet bedrivs. föreslår därmed att regeringen förtydligar och skärper rutiner och riktlinjer för hur behovsbedömningen avseende avstämning och uppföljning av helhetsperspektivet i rättskedjan ska tillgodoses. En sådan åtgärd är nödvändig för att säkerställa kontinuitet och fokus i styrningen av rättskedjan. konstaterar också att kopplingarna till rättskedjeperspektivet minskat i såväl särskilda uppdrag till myndigheterna som i regleringsbrev. Regeringen hänvisar till andra – i och för sig vällovliga – åtgärder som vidtagits med samma syfte, såsom utvärderings- och prognosuppdrag till Statskontoret och Brå. spelar emellertid en sådan central roll i styrningen av myndigheterna att dessa bör tydliggöras ytterligare med ett klart fokus på samordning inom rättskedjan. anser därmed att regeringen måste åtgärda den påtalade bristen i regleringsbreven.
mot · H7023449 · 2019-12-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:49 Protokoll om immunitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska erkänna protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning i sin helhet, utan svenskt undantag, och tillkännager detta för regeringen. är det enda medlemsland som fram till inte skrivit under avtalet om immunitet och privilegier för europeiska organisationen för kärnforskning. Som regeringen själv skriver i sin proposition så innebär det flera nackdelar. En effekt av att inte skrivit under avtalet är att andelen svensk personal är betydligt mindre än vad som motsvarar den svenska medlemsavgiften. Att saknar avtal innebär sannolikt också att vi inte kan sälja högteknologi och allehanda tjänster till , i den omfattning vi annars skulle ha gjort. Regeringen vill att skriver ett avtal med där ett undantag ska finnas med. Undantaget skulle innebära att löner och andra förmåner som lämnas till medborgare bosatta i ska vara befriade från skatt bara i den utsträckning som svensk skattelagstiftning medger, detta enligt regeringen för att undvika en flora av specialregler samt att behålla en ”bred skattebas”. Enligt propositionen ställer sig tvekande till detta, då har principen att alla anställda ska behandlas lika, vilket får till följd att om en anställd betalar svensk inkomstskatt under ett kalenderår, på ett sätt som övriga anställda i andra medlemsländer inte behöver göra, så kommer att ersätta den anställde för inbetald skatt. Dels blir detta förfarande dyrare för , dels så tillfaller ju de pengar ersätter den anställde svenska staten. Det är förståeligt att regeringen vill undvika en flora av olika skatteregler, men detta avtal ökar knappast av svenska skatteregler. Effekten på den svenska skattebasen för det fåtal som kan tänkas arbeta på än , torde bli ytterst marginell. anser det vara viktigare att få ett avtal på plats, än att till varje pris försvara svensk skattelagstiftning vid avtalsskrivning med utländska intressenter. vill därför att nämnda avtal skrivs under av utan undantag.