mot · H6023089 · 2019-04-26 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:104 medlemskap i 2017–2018 ställer sig bakom det som anförs i motionen om kritiken mot kampanj till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad transparens och att EU-länderna bättre behöver samordna sina kandidaturer till säkerhetsrådet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om medlemskap i 2017–2018 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeringens underlåtelse att inom ramen för verka för en internationell ad hoc-tribunal för IS-brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hanteringen av raketbeskjutningar mot och våldsamheterna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om FN-styrkan i (Unifil) och dess relation till Hizbullah och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den kärntekniska överenskommelsen med (Joint Comprehensive Plan of Action, JCPOA) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kemvapenattackerna i och tillkännager detta för regeringen. långa kampanj till var kostsam och har kantats av bristande transparens och hemlighetsmakeri. Kampanjen kostade och () har vid upprepade tillfällen valt att hemlighålla dokument när medierna och utrikesutskottet (UU) begärt att få del av utvärderingen av kampanjen. Agerandet har föranlett granskning i () och utskottet har också kritiserat hur UD har hanterat den interna kommunikationen kring kampanjen. Det fanns dock redan från början fler skäl att rikta kritik mot kampanj till . Ett sådant skäl var att regeringen i sin kandidatur till säkerhetsrådet valde att framställa som en ”oberoende röst” med betoning på att svensk utrikespolitik skulle vara oberoende. Detta trots våra gemensamma åtaganden inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och att ett starkt och samlat EU-agerande när det gäller utrikes- och säkerhetspolitik ligger i intresse. Det behövs ökad transparens när det gäller kampanj till och liknande kampanjer framöver. Vidare behöver EU-länderna bättre samordna sina kandidaturer till säkerhetsrådet för att uppnå rotation på platserna i säkerhetsrådet. De höga kostnader för kampanjer som uppstår när EU-länder konkurrerar med varandra är inte försvarbara. Den hårt kritiserade kampanjen resulterade trots allt i ett svenskt medlemskap i 2017–2018. Under den tiden har arbete med att utforma EU:s gemensamma utrikespolitik nedprioriterats till förmån för FN-arbetet. Som väntat har resultatet av detta varit begränsat. FN-samarbetet är en viktig del av svensk utrikespolitik. Behovet av en världsorganisation som forum för dialog och för att ta ansvar för globala utmaningar är stort. som land har också att tjäna på en internationell säkerhetsordning. Det ska dock sägas att alltför ofta har brustit i handlingskraft när de allra viktigaste värdena stått på spel. Vi välkomnar att i och med medlemskapet i har bidragit till att sätta fokus på frågor som klimatförändringarnas negativa konsekvenser för fred och säkerhet, exempelvis resolution (2017) om Tchadsjöregionen. Det ska också välkomnas att har bidragit till att fördöma svält mot civila som krigsstrategi samt mot sexuellt och könsbaserat våld i konfliktområden som , och . Vad gäller är det positivt att har uppmärksammat den svåra och mycket allvarliga situationen för migranter och flyktingar. Människosmugglingen måste upphöra för att vi ska kunna sätta stopp för döden på . Därför har det varit rätt att har verkat för tydliga skrivningar om sanktionsinstrumentet och möjligheten att använda riktade sanktioner i arbetet mot människosmuggling. Vi understryker gärna dessa positiva inslag under medlemskap i , men medlemskapet kostade mer än vad det smakade. Det finns klara brister i den ageranden i säkerhetsrådet och det gäller inte minst hur man har agerat i frågor som rör . Ad hoc-tribunal för IS-brott Under tid i gjorde Islamiska statens förbrytare sig skyldiga till några av de värsta brott som världen har bevittnat sedan . Det handlade om korsfästelser av kristna, våldtäkter mot kvinnor och barn samt om brutala avrättningar. Det är känt att och den rödgröna regeringen har vägrat att erkänna IS folkmord på kristna minoriteter samt yazidier. Inte i en enda utrikesdeklaration har kristna minoriteters utsatthet omnämnts av regeringen, och inte heller i har man gjort tillräckligt. Islamiska statens terrorister, som har bespottat andra människors frihet och förtrampat respekten för människovärdet på det mest fruktansvärda sätt, ska tas i förvar, ställas inför rätta och dömas till hårda och rättvisa straff. På samma sätt som nazistiska krigsförbrytare än eftersöks och åtalas för brott mot mänskligheten bör omvärlden säkerställa att Islamiska statens förbrytare aldrig kan förvänta sig annat än internationellt ansvarsutkrävande och åtal. krävde därför att regeringen skulle driva på i för att en internationell ad hoc-tribunal för IS-brott skulle komma på plats. Detta avfärdades dock av utrikesminister med hänvisning till att situationen i och som helhet skulle hänskjutas till (). Detta förhållningssätt har uppenbarligen inte varit tillräckligt eftersom initiativet att hänskjuta frågan till ICC som väntat har blockerats av . Den rödgröna regeringen har haft chansen att på allvar väcka frågan om en internationell tribunal som hade ökat möjligheterna att ställa så många förbrytare som möjligt inför rätta och att skipa historisk rättvisa. En internationell ad hoc-tribunal för IS-brott hade kunnat vara en framkomlig väg. beslut om ett undersökningsteam för brott begångna av Isil/Daish i (Unitad), tyder på att det åtminstone inte hade varit omöjligt att nå samsyn kring att inrätta en sådan internationell ad hoc-tribunal för IS-brott. Ingenting i regeringens skrivelse tyder på att den vägen prövades. Tvärtom står att i förhandlingarna framhöll vikten av ansvarsutkrävande för samtliga förövare, ”inte enbart Isil/Daesh”. ska självklart verka för ansvarsutkrävande för samtliga parter, men det hade inte varit omöjligt att verka för att IS-terroristerna ska dömas till ansvar i en internationell tribunal för IS-brott. Det är beklagligt att regeringen inte lyssnade på medan tid var och fortfarande var medlem av . Den israelisk-palestinska konflikten har uppmärksammats under tid i säkerhetsrådet. står bakom en tvåstatslösning byggd på principerna om två fria och demokratiska stater som lever fredligt sida vid sida, och det är därför beklagligt att regeringen inte har klarat av att företräda en mer nyanserad linje i den israelisk-palestinska konflikten. Ett beslut som väckte stor uppmärksamhet var beslut att erkänna som huvudstad och direktivet att påbörja ambassadflytten från till . och EU verkade för att värna status. Värt att nämna är dock att aldrig har varit huvudstad för något annat land än , för något annat folk än det judiska folket, och det är i praktiken redan huvudstad . uppfattning är därför att också ska flyttas från till . Det bör helst ske som en följd av direkta fredsförhandlingar mellan och den palestinska sidan och i samråd med övriga medlemsländer i EU. präglades rådshanteringen av de våldsamma palestinska protesterna som ägde rum vid gränsen till . Våldsamheterna bemöttes av israeliska säkerhetsstyrkor och många människor rapporterades ha skadats eller dödats. Arabgruppen meddelade att man via avsåg att lägga fram ett utkast till säkerhetsrådsresolution om internationellt skydd för det palestinska folket. utsattes än en gång för raketbeskjutningar från , och inför omröstningen om resolutionstext borde likt ha verkat för att lyfta fram den palestinska terrororganisationen roll och ansvar för konflikten mellan och . Ett annat tillfälle då tydligt borde ha stöttat initiativ var vid förhandlingarna inför förlängningen av mandatet för FN-styrkan i (Unifil), dvs. när det gällde initiativet att ge Unifil en mer proaktiv roll gentemot Hizbullah. Hizbullah bildades med hjälp av för att sprida islamiska revolutionen och utrota staten . har organisationen ägnat sig åt internationell terror. borde verka för att såväl EU som FN fullt ut terrorklassar hela Hizbullah, och mot bakgrund av detta hade det också varit önskvärt att inom ramen för tagit liknande initiativ som för att sätta ökat fokus på Hizbullah. För israelerna är våld och terror vardag. Hotet om utplåning är och människor tvingas leva med vetskapen om att livet snabbt kan bytas mot ett inferno av raketbeskjutningar, död och söndertrasade familjer. och EU ska därför vara en nära allierad till i kampen mot såväl islamistisk som palestinsk terror. Under tid i valde att lämna den kärntekniska överenskommelsen med (Joint Comprehensive Plan of Action, JCPOA) som slöts 2015 tillsammans med , , , och . hade tidigare ställt sig bakom överenskommelsen genom resolution (2015), vilket upphävde de flesta av de omfattande sanktioner som införts mot . beslut att lämna den kärntekniska överenskommelsen med väckte stor uppståndelse över hela världen. De övriga rådsmedlemmarna försvarade överenskommelsens fortsatta genomförande, så även . Redan när den kärntekniska överenskommelsen med ingicks riktade skarp kritik mot att överenskommelsen inte tillräckligt beaktade respekten för mänskliga rättigheter i förhållande till avtalets genomförande. har situationen i inte förbättrats. Massarresteringar, avrättningar och kränkningar av de mänskliga rättigheterna fortsätter. Därför är det beklagligt att framhållit att det har varit ”viktigt att hålla isär frågan om situationen för mänskliga rättigheter i och frågan om den kärntekniska överenskommelsens genomförande”. borde tydligare stå upp för mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Ytterligare ett exempel då tydligare borde ha stått upp för de mänskliga rättigheterna gavs efter kemvapenattacken i , . efter mötet i säkerhetsrådet dagen efter inledde en robotattack mot den militära flygbasen i . menade att det var ett berättigat och måttfullt svar på kemvapenanvändning mot bakgrund av det dödläge som uppstått i och med att säkerhetsrådet var blockerat. Vid det extrainsatta mötet med säkerhetsrådet fick stöd för sitt agerande från , och . och visade förståelse. borde likt och ha valt att uttrycka sitt stöd för agerande. I stället valde att ifrågasätta dess förenlighet med folkrätten. kom uppgifter om en ny misstänkt kemvapenattack från den syriska regimens sida. Den här gången i Douma, strax utanför . meddelade snart sin avsikt att agera oavsett beslut från säkerhetsrådet. höll också fast vid att ett svar måste vara i linje med folkrätten, men genomförde , och militära anfall mot mål i . Vid mötet fördömde med stöd av och vad man menade var en aggression. EU-länderna och visade stöd för , och svar på kemvapenanvändning. valde att åter framhålla respekten för folkrätten och . Det är viktigt att framhålla vikten av folkrätten, men det ska i sammanhanget sägas att alla stater enligt folkrätten har en skyldighet att skydda sin egen befolkning. Om det är ställt bortom tvivel att en stat inte klarar av det ansvaret som i fallet , ska världssamfundet agera och suveräniteten ställas åt sidan för att skydda utsatta människor från folkmord och andra grymheter. Det finns tillfällen då mänsklig säkerhet behöver prioriteras högre än nationell suveränitet för att stå upp för mänskliga rättigheter och försvara respekten för människovärdet. borde därför tydligare ha tagit ställning för , och svar på användning av kemvapen mot sin egen befolkning. Skånberg (KD)