ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702634 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur den nordiska språkförståelsen kan förstärkas och förbättras och tillkännager detta för regeringen. Språkförståelsen och möjligheten att kommunicera på de nordiska språken med varandra är en nyckelfaktor i den nordiska gemenskapen och det nordiska samarbetet. En stark språkförståelse fungerar som smörjmedel för vår gemensamma kommunikation och minskar transaktionskostnader inom såväl handel som arbetsmarknadernas integration och det kultur- och utbildningspolitiska samarbetet. Flera av de nordiska språken är nära besläktade och förstås relativt lätt av invånare i andra nordiska länder. Att också uppmanar och uppmuntrar till kommunikation på de nordiska språken under gemensamma sessioner och sammanträden är mycket positivt och bidrar till att stärka språkförståelsen mellan parlamentarikerna. kan vi konstatera att den nordiska språkförståelsen befinner sig i ett skört läge, då den avtar bland yngre generationer och särskilt svenskans ställning i går tillbaka. Vi ser det som principiellt viktigt att understryka alla de nordiska språkens unicitet och okränkbara värde men vill verka för ökade insatser för att förstärka och förbättra den nordiska språkförståelsen, detta redan från den tidiga skolåldern. finns möjligheten för skolklasser i och övriga att använda sig av redskapet ”i skolan” där man bland annat arbetar med grannspråksundervisning. Ett stort fokus ligger på talspråk och hörförståelse för de nordiska språken, med verktyg som möjliggör för skolbarnen att använda sina nordiska språkkunskaper med andra elever från övriga . Vi ser mycket positivt på satsningar likt i skolan och vår ambition är att språkfrämjande satsningar som denna ska få en centralare del i utbildningen. , filosofie doktor, tillika lektor vid vid , menar att det krävs stringenta politiska och ekonomiska satsningar på grannspråken i de skandinaviska skolorna. konstaterar att lärarutbildningarna är den svagaste länken i utbildningskedjan när det gäller grannspråksundervisningen, och att det inte fanns incitament för det enskilda lärosätet att centralt säkerställa att de svensklärare som de utbildade gavs tillfälle att, inom ramen för sin utbildning, tillägna sig adekvata kunskaper i och om grannspråken. (Källa: Den nordiska språkförståelsen: evnen til å forstå annerledes talende mennesker, 2010.) föreslår bland annat att kunskap om grannspråk och grannspråksundervisning ska införas som ett krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet, vilket vi tror kan vara ett sätt att angripa problemet. Inom har arbetet med en ny nordisk språkdeklaration pågått . Den nya språkdeklarationen ska ersätta den tidigare . Ett mål i deklarationen är att alla nordbor ska kunna kommunicera med varandra, i första hand på ett skandinaviskt språk. Ett ambitiöst mål som tyvärr inte har uppnåtts. Språkförståelsen mellan framförallt de skandinaviska språken är lägre än när språkdeklarationen togs fram och det finns ett större behov av skarpa förslag som får bukt på den negativa trenden så de nordiska språkens ställning inte försvagas ytterligare .
mot · H702635 · 2019-09-27 00:00:00 — Motion till 2019/20:635
mot · H702637 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skapa en nationell strategi för idrottsanläggningar i samverkan med SKL och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra 2 kap. 7 § 4 PBL och tillkännager detta för regeringen. Idrottsrörelsen är en naturlig del av samhällsplaneringen. Samhällsutvecklingen gör det svårare för idrottsrörelsen att få tillgång till de idrottsanläggningar som efterfrågas. I de växande storstäderna prioriteras ofta idrottsanläggningar bort i planeringen när städerna förtätas eller nya bostadsområden byggs. Det är allvarligt att bara en av fyra kommuner i landet har utvecklingsplaner för idrottsanläggningar. Anläggningsfrågan och planeringen av dito blir alltmer väsentligt då regeringen tydligt markerar behovet av att finna fler former för att främja folkhälsan. har idrottsrörelsen i allt större grad agerat för att lyfta fram anläggningsfrågan som en av de viktigaste frågorna för en framgångsrik och modern idrotts- och folkhälsoutveckling i . Ojämlikheten och tillgången till anläggningar skiljer sig markant från kommun till kommun. En landsbygdsort har kanske bra tillgång till fungerande idrottsanläggningar och tider, medan t ex har en stor utmaning i att möta en kraftigt växande befolknings behov och önskemål om fungerande och funktionella idrottshallar, spontanidrottsplatser och planer. Regeringen bör därför i samverkan med SKL och arbeta fram en nationell strategi för funktionella, upprustade och rättvist/jämställt fördelade idrottsanläggningar i . Permanenta idrottsanläggningar kan kopplas på skolutbyggnader och spontanidrottsplatser kan fogas in i nya bostadsområden och som ett första steg i detta bör ändras genom att ordet idrott skrivs in i 2 kap. 7 § 4, enligt följande: Vid planläggning enligt denna lag ska hänsyn tas till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns: parker och andra grönområden lämpliga platser för lek, motion, idrott och annan utevistelse möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service.
mot · H702639 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att underlätta för blåljuspersonal vid utryckning och tillkännager detta för regeringen. Att underlätta för de som tjänar samhället med syfte att rädda samhällsmedborgare i nöd är lätt att motivera. Genom regler för motorburna fordons positionering vid specifika trafiksituationer kan räddningstjänst och annan blåljuspersonal få en bättre och säkrare arbetsmiljö. Det skulle även kunna få livsavgörande konsekvenser för såväl den arbetande personalen som de olycksdrabbade. I en undersökning av uppger hälften av tillfrågade ambulansstationer att de inte klarar tidsmålen. 2012–2017 omkom 6 personer från räddningstjänsten i tjänsten till följd av trafikolyckor, antingen under utryckning eller under räddningsarbete vid en olycksplats på vägen. Arbetsmiljön för räddningspersonal på väg behöver bli säkrare och räddningstjänsten måste kunna komma till nödställda . Genom att fordon vid köer, stillastående trafik eller mycket långsam trafik placerar sig i körfält så att fritt utrymme finns för utryckningsfordon möjliggörs snabb och effektiv utryckning även vid besvärliga trafiksituationer. I finns lagar med detta syfte. I de tyska bestämmelserna Straßenverkehrs-Ordnung, § 11 Besondere Verkehrslagen gäller att fordon, vid köbildning eller trafik i gånghastighet på vägar med två filer eller fler i en riktning, i det vänstra körfältet och körfältet närmast det vänstra körfältet, kör mot körfältets ytterkanter för att på så vis lämna plats för utryckningsfordon. Den tyska lagstiftningen gör också gällande att när trafik rör sig långsamt måste fordon avstå från att köra in i genomfarter och/eller korsningar om det skulle innebära att de skulle bli stillastående i genomfarten och/eller korsningen, även om det finns trafiksignaler som påvisar företräde eller grönt ljus. Det yrkas på att se över möjlighet om lagstiftning i likhet med den tyska lagstiftningen.
mot · H70264 · 2019-09-18 00:00:00 — Underlättad produktion av el ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på att inte producera mer el än vad man förbrukar bör tas bort och att gränsen för säkringen i anslutningspunkten för företag och privatpersoner bör ligga kvar på och tillkännager detta för regeringen. är i stort behov av att få fram mer energi. En viktig energikälla är solen, solenergi är en förnyelsebar energikälla och står för en liten del av energiproduktion. Genom att förändra regelverket skulle det bli mer intressant för personer och företag att producera mer el, vilket skulle vara positivt för . Det finns regler som styr hur mycket energi en privatperson eller ett företag får producera under förmånliga villkor, dvs. Som mikroproducent får man inte producera mer energi än vad man förbrukar och säkringen i anslutningspunkten får inte överstiga . Konsekvenser av detta är att privatpersoner och företag begränsar anläggningens storlek och i sämsta fall stänger av anläggningen för att inte riskera att producera för mycket energi och därmed få minskad lönsamhet. Detta är helt klart kontraproduktivt och ett förändrat regelverk skulle få fler att producera mer el.
mot · H702640 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på lönespecifikation och tillkännager detta för regeringen. I behöver man inte betala skatt på inkomst ; tjänar man däremot mer måste man betala skatt. Arbetsgivaren är enligt lag skyldig att betala in inkomstskatt för sina anställda. Men det är den enskilde som är ansvarig för att bevisa att skatten har betalats in till skattemyndigheten. För de flesta anställda är det inget problem att se att detta har skett eftersom inkomstskatten framgår av lönespecifikationen som de allra flesta företag skickar till sina anställda. Av lönespecifikationen framgår hur många timmar den anställde har arbetat och vilken lön han eller hon har fått. Det skall också stå hur mycket som dragits i skatt och hur stor semesterersättningen är. Inom arbetsrätten finns det ingenting som reglerar rätten till lönespecifikation. Arbetsgivaren är inte enligt lag skyldig att ge arbetstagaren en lönespecifikation. Det kan dock finnas bestämmelser i kollektivavtal som gör att en sådan skyldighet finns. Så som anställda inte har någon laglig rätt att få en lönespecifikation, har de en lagstadgad skyldighet att ansvara för att skatten betalas in. För många anställda men särskilt för personer med svag anknytning till arbetsmarknaden, som till exempel sommarjobbare, vikarier och säsongsanställda, kan detta innebära en stor otrygghet. Lagstiftningen bör ses över i syfte att stärka den enskilde arbetstagarens rätt att få en lönespecifikation som kvitto på att arbetsgivaren har betalat in skatt till skattemyndigheten.
mot · H702641 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av den offentliga sektorns betalningsrutiner och tillkännager detta för regeringen. Staten är en betydande företagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Staten, landstingen, kommunerna och de statligt ägda bolagen har ett särskilt ansvar för att betala sina löpande fakturor. I och med den ökande digitaliseringen har myndigheter och statliga bolag automatiserat många av sina tjänster. Detta borde också få genomslag i företagens betalningsrutiner. Små företag kan ibland ha svårt med likviditeten. Det blev extra tydligt under finanskrisen. Staten, landstingen, kommunerna och de samhällsägda företagen betalade inte sina fakturor . Detta ledde till stora bekymmer och många företag fick höra av sig till banken och försöka lösa sina löpande fakturor med hjälp av höjda checkkrediter. Alla hade dock inte den möjligheten. Många företag gick i konkurs. Det är oacceptabelt att stat, landsting och kommun använder de små företagen som kassakistor. Samhället bör på alla plan ta sitt ansvar och istället bli ett föredöme vad gäller betalning av fakturor. Betalningsrutinerna bör ses över på alla nivåer i samhället. Då även de större privata företagen ibland agerar nonchalant gentemot mindre företag bör en generell översyn av betalningsreglerna i näringslivet övervägas. Betaltiden bör också kunna sänkas. Vi lever i en digitaliserad värld.
mot · H702642 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en genomlysning av det svenska skattesystemet med dess olika skattebaser och tillkännager detta för regeringen. Punkt fyra i januariöverenskommelsen handlar om att en skattereform ska göras. , , genomfördes det som kom att kallas århundradets skattereform. Reformen karakteriserades av breddade skattebaser och sänkta skattesatser. De grundläggande principerna bakom skattereformen var enkelhet, likformighet och neutralitet i beskattningen. Likformighet innebär att inkomster som är lika stora, oavsett inkomstslag, ska beskattas lika, och neutralitet innebär att hushålls och företags handlingsalternativ inte ska styras av beskattningen. Sedan reformen genomfördes har dock en lång rad ändringar genomförts. har sex olika kolumner för inkomstbeskattning samt olika beskattning av inkomster av kapital. Den statliga inkomstskatten betalas i två olika steg, alltså beskattas inkomster i på många olika sätt, som är mycket svåra att förstå och nästan omöjliga att ha överblick över. Det av regeringen föreslagna höjda grundavdraget för de med sjuk- och aktivitetsersättning kommer att innebära en ny, sjunde kolumn för inkomstbeskattningen. Skattesystemet har blivit ett lapptäcke av olika skattesatser, undantag, avdrag och skatteavdrag. Det finns ett behov av en djupgående skatteöversyn, och vi förordar därför en genomlysning av systemet för beskattning av olika skattebaser och också hela skattesystemet i övrigt. Det är bra att januariöverenskommelsen tar upp detta och måste tillse att regeringen genomför förslaget.
mot · H702643 · 2019-09-27 00:00:00 — Överklaganden vid byggnation i andra kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att begränsa rätten att överklaga byggnation i andra kommuner och tillkännager detta för regeringen. står inför en situation av akut bostadsbrist i flera kommuner. Vi behöver bygga fler bostäder snabbt. Tyvärr finns det en rad hinder för byggnation. En sak som ofta försenar större byggprojekt är överklaganden. Det är viktigt med ett rättssäkert agerande, och personer som berörs negativt av ett beslut om byggnation måste givetvis ha rätt att överklaga och få detta rättsligt prövat. är den rätten dock utbredd på ett sätt som inte kan ha varit lagstiftarens intention. Det kanske mest stötande är att även byggprojekt i andra kommuner kan överklagas. En kommun och en tilltänkt byggherre kan ha en mycket god dialog med lokala företrädare för andra intressen och med allmänheten men ändå mötas av ett överklagande från t.ex. i en annan kommun. Sådana överklaganden från personer som inte själva är direkt berörda leder till längre planprocesser och försenade arbeten. Regeringen bör därför se över om det är möjligt att begränsa möjligheten till överklaganden så att den endast gäller berörda eller åtminstone allmänheten i den berörda kommunen. Det bör ge regeringen tillkänna.
mot · H702644 · 2019-09-27 00:00:00 — Omlokalisering av myndigheter till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga omlokalisering av myndigheter till och tillkännager detta för regeringen. Det är avgörande att hela landet känner sig delaktigt i myndighetsutövningen. Utan statlig närvaro i landet minskar känslan av samhörighet och det riskerar att leda till polarisering och fragmentering. Under den borgerliga regeringens styre fanns en tydlig centraliseringstrend. Det har den socialdemokratiskt ledda regeringen satt stopp för. Vi har sett ett stort antal omlokaliseringar av viktiga verksamheter. Regeringen har redan flyttat ut tre myndigheter från ut i landet. Det handlar om till , Fastighetsmäklarinspektionen till och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd till . Beslut finns om att flytta ut ytterligare sju myndigheter från , vilket totalt berör 500–550 arbetstillfällen. Bland annat flyttas delar av med 120 anställda till . Övriga sex myndigheter är: till , Myndigheten för kulturanalys till , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor till , delar av till , delar av Universitets- och högskolerådet till och delar av till . Den parlamentariska landsbygdskommittén presenterade ett förslag om flytt av 10 000 statliga jobb i till mindre orter och glesbygd, detta . I finns endast 4 045 statliga jobb, vilket är en lägre siffra än i jämförbara län med liknande befolkningsunderlag. har blivit utan omlokaliserad myndighet. Det är vår förhoppning att det är tur nästa gång.
mot · H702647 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en för att granska ärendet med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU ställer kraftfulla krav på avseende mänskliga rättigheter i samband med biståndsinsatser till landet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU och gemensamt bör agera för att släpps fri, och detta tillkännager för regeringen. är den svensk som längst har suttit fängslad i utlandet utan åtal eller dom. Den eritreanska regimen har inte låtit honom träffa vare sig sin familj, sin advokat eller några svenska diplomater som frihetsberövad. Den och EU måste nu öka trycket på den eritreanska regimen för att få honom frisläppt. Mellan perioden och 2020 kommer att motta i bistånd från EU. I sitt linjetal till unionen föreslog kommissionens ordförande att EU bör satsa på ett starkare partnerskap med . Detta är givetvis positivt men både handel och bistånd måste förenas med tydliga krav på mänskliga rättigheter och demokrati. är en av världens mest hårdföra diktaturer. Politiska motståndare torteras och fängslas. Regimen utövar ett systematiskt förtryck och förföljelse av oliktänkande. FN har vid ett flertal tillfällen kritiserat för brott mot mänskliga rättigheter och även infört sanktioner mot regimen för dess stöd till terrorgruppen . som fängslad i kan man konstatera att UD:s försök att få honom fri helt har misslyckats. Just därför är det viktigt att dra erfarenheter av allt det arbete som lagts ned. En skulle vara väl lämpad att göra ett sådant arbete. Då skulle vi kunna få veta vilka insatser som är verksamma och ha beredskap för framtiden. Den utgångspunkt gentemot har länge varit tyst diplomati, en metod som varit ett misslyckande. krävs nya krafttag för att få fri. Regeringen bör tillsätta en för att granska ärendet med . Och bör verka för att EU ställer kraftfulla krav på avseende mänskliga rättigheter i samband med biståndsinsatser till landet. EU och bör agera gemensamt för att släpps fri.
mot · H702648 · 2019-09-30 00:00:00 — Möjligheten för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över direktiven till så att samarbetet och dialogen ökar och gör det möjligt för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark för träning och tävling, och detta tillkännager för regeringen. Att idrottsrörelsen med dess över tre miljoner medlemmar i cirka 20 000 föreningar är viktig för landet och därför är värd ett starkt samhällsstöd råder det politisk enighet om. Just nu pågår också ett omfattande utvecklingsarbete inom rörelsen för att skapa en verksamhet som i än större utsträckning kan välkomna alla, oberoende av ålder och ambitionsnivå. För att kunna utvecklas behöver föreningarna någonstans att vara. I många fall rör det sig om idrottsanläggningar och hallar. Men flera idrotter bedriver sin verksamhet i naturen. Det gäller exempelvis motorcykel, bilsport (rally), längdskidåkning och orientering. För dem har försvarets mark historiskt varit en viktig idrottsplats. Samarbetet mellan idrottsföreningar och regementen har ofta varit nära och gott. har det dock blivit allt svårare för föreningar att få tillgång till mark. , som har ansvaret för all mark, har i ökande utsträckning avslagit ansökningar från idrottsföreningar eller ställt ekonomiska krav och andra krav som varit omöjliga för föreningarna att acceptera. Motsvarande tendens tycker sig också brukshundsklubbar och scouter se. hänvisar i diskussioner med föreningarna till det krav de har på sig att ta ut marknadsmässig ersättning vid utlåning av mark. Man kan då fråga sig vad det marknadsmässiga priset är för ett markområde då ingen annan använder det. Och man kan också fråga sig om det är rimligt att ideella föreningar ska tvingas betala samma ersättning som privata vinstdrivande företag. Så är inte fallet i de flesta kommuner när det gäller andra idrottsanläggningar. Att försvarets behov ska prioriteras vad gäller användning av försvarsmark är det självfallet ingen som ifrågasätter. Övrig tid borde det dock vara lika självklart för den ansvariga statliga myndigheten att underlätta för idrottsföreningar och friluftsorganisationer. Regeringen bör överväga att ge direktiv till om detta.
mot · H702649 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av hemvärnets förmåga att strida i mörker och tillkännager detta för regeringen. försvarsmakt är åter på sakta uppgång efter åratal av nedskärningar, inställda övningar och strategiska uppehåll i vår krigsplanering. Krigsplaneringen är återupptagen och samverkan mellan det civila och det militära har ökat genom inrättandet av regionala staber runt om i landet. Från då endast 5 000 värnpliktiga på en årskull fick möjlighet att genomföra sin värnplikt finns ett tämligen stort intresse av att genomföra grundläggande militära utbildningar. Försvarsmakten består av ca 50 000 personer. Uppdelningen är följande: 28 000 personer ingår i armén, marinen alternativt flygvapnet samt 22 000 personer ingår i hemvärnet. Inköp av ny modern materiel pågår. Övningar genomförs med jämna intervaller. Även storövningar med andra länder kan genomföras såsom t.ex. som genomfördes . Kvaliteten på de stående styrkorna inom armé, marin och flygvapen ökar stadigt. Hemvärnet erhåller stegvis ny, mer ändamålsenlig och modern materiel. Hemvärnet har till uppgift att verka över hela konfliktskalan – från stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred till väpnad strid i krig. Hemvärnsförbanden är krigsförband med huvuduppgifterna att skydda, bevaka, och ytövervaka som även ska stödja samhället vid kris. På detta sätt bildar hemvärnsförbanden en nationell, territoriell basplatta för försvaret och skyddet av . En stor brist är dock att flertalet hemvärnsförband saknar förmåga att strida fullt ut i mörker. Att nästan halva den nuvarande försvarsorganisationen saknar mörkerkapacitet är katastrofalt. Åtgärder bör vidtas i syfte att åtgärda denna brist.
mot · H70265 · 2019-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kostnaderna för arkeologin ska minska för kommuner och markägare och tillkännager detta för regeringen. Det byggs väldigt mycket runt om i . Även från statens sida finns det ett tryck på landets kommuner att bygga. Det finns dock ett bekymmer som gör att många kommuner och markägare tvekar eller ibland inte vågar bygga, nämligen den stora kostnaden för arkeologin. Arkeologin är oftast enormt kostsam som kommuner och markägare tvingas betala. Här krävs det en utredning om hur kostnaderna för arkeologin ska kunna minska. Vill staten att det byggs så borde staten ta mer ansvar för att minska kostnaderna för byggande.