mot · H7022988 · 2019-10-03 00:00:00 — Om du som vuxen vill bli svensk medborgare ska du kunna styrka din identitet, ha permanent uppehållstillstånd, uppehållsrätt eller uppehållskort och ha bott i . Tiden kan variera; i de flesta fall ska du ha varit bosatt i du har fått uppehållstillstånd, men för den som är statslös eller flykting enligt gäller . Kortare tid gäller för nordiska medborgare eller om man är gift med en svensk medborgare. För att få svenskt medborgarskap ska man också ha levt ett skötsamt liv i . Om man har begått ett brott kan man ändå bli svensk medborgare, men först efter en karenstid. Hur lång den är beror på vilket straff man har fått. Döms man exempelvis att betala 30 dagsböter kan man få sitt medborgarskap tidigast efter brottet. Handlar det om grövre brott och man får fängelse så kan man få medborgarskap tidigast efter brottet. Fängelse ger en karenstid efter avtjänat straff innan man kan komma i fråga för medborgarskap. Om man dessutom har begått brott kan karenstiden bli längre. Medborgarskap är inte vad som helst. Det innebär rättigheter och skyldigheter. Det är varje persons skyldighet att ta ansvar för samhället genom att bidra till att främja det gemensamma bästa. Att följa lagarna – så länge de inte bryter mot naturliga rättigheter – är en annan medborgerlig skyldighet. En av många rättigheter som följer av medborgarskapet är att ha inflytande över det politiska livet och de lagar man lyder under. Denna rättighet speglas i skyldigheten att ta ansvar för samhällets styrning genom att delta i demokratiska val. anser att de som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering. anser att det är dags att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Det är önskvärt att de som vill och kommer att leva i också har ett svenskt medborgarskap. Medborgarskapet ska ses som ett mål, inte ett medel. För att tydliggöra medborgarskapets betydelse är vi positiva till att alla kommuner är ålagda att arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare och högtidlighålla medborgarskapet. Vi menar att alla som blir medborgare, eller vid myndighetsåldern, också bör få en medborgarbok där de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. När det är uppenbart att en person har fått svenskt medborgarskap genom mutor eller bestickning bör det, genom en grundlagsändring, vara möjligt för en domstol att återkalla medborgarskapet. I det fallet ligger ansvarsbördan på myndigheten. Genom att erhålla sitt medborgarskap på falska grunder begår en person en brottslig handling och ska straffas för densamma. På så sätt markeras medborgarskapets vikt och att man inte kan tillförskansa sig det svenska medborgarskapet på olaglig väg. Ett liknande förslag presenterades av en utredning (”Omprövning av medborgarskap”, SOU 2006:2) med anledning av ett antal uppmärksammade fall av mutor som inträffat . Mot bakgrund av det ovan anförda finns all anledning att i ett större sammanhang se över medborgarskapet, krav för medborgarskap, den process som föregår och eventuella skäl att förlora sitt medborgarskap. 7 Flyktingpolitik inom EU Vi kristdemokrater vill se ett EU-gemensamt asylsystem, där man söker asyl direkt hos EU i stället för i ett enskilt medlemsland. Kopplat till detta behövs lagliga vägar in i EU, liksom en rättvis omfördelning av asylsökande. För att gemensamma lösningar ska fungera och den fria rörligheten inom ska kunna garanteras måste EU:s yttre gränser skyddas. Därför stödjer ett gemensamt system för gränsskydd och registrering, inklusive utbyggnaden av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). På så sätt kan vi bättre bistå skyddsbehövande och mer effektivt mota bort avarter som människohandel, organiserad brottslighet och terrorism. Dublinförordningen tillkom så att medlemsländerna i EU på ett effektivt sätt skulle kunna bestämma vem som har ansvaret för att pröva en asylansökan, garantera rimliga tidsfrister och motverka att asylansökningar lämnas in i flera medlemsstater . Länderna är skyldiga att överta eller återfå asylärenden från andra medlemsländer i de fall då de är ansvariga enligt förordningen. Denna ordning har sina fördelar och sina nackdelar. Den medför exempelvis en tydlighet i frågan var en person ska söka asyl och den gör så att ingen riskerar att hamna utanför systemet i ett läge när ingen medlemsstat vill ta hand om en persons asylansökan. Det står helt klart att Dublinförordningen behöver ses över i sin helhet och det pågår förhandlingar om en reformering, vilket välkomnar. ser det som mest idealiskt med ett asylsystem där migranter söker asyl direkt hos EU och de asylsökande därefter fördelas mellan EU:s medlemsstater baserat på en specifik fördelningsnyckel. Det skulle medföra att enskilda inte kan välja land att söka asyl i men var och en skulle likväl försäkras att få sina asylskäl prövade. I särskilda fall bör dock hänsyn kunna tas till exempelvis personlig anknytning till en viss medlemsstat eller om den asylsökande besitter specifika språkkunskaper. har länge varit ett av de länder i och västvärlden som flest sökt sig till och som har tagit ett mycket stort ansvar vad gäller att välkomna asylsökande. sökte nästan en kvarts miljon människor asyl här, vilket i förhållande till befolkningens storlek är mer än något annat land i västvärlden. Om övriga EU-länder hade tagit emot lika många asylsökande per capita som vårt land gjorde hade unionen gemensamt kunnat välkomna hela åtta miljoner asylsökande då nöden var mycket stor. Det är genant att inte fler länder kunde tänka sig att vara med och bidra. I fördelningen av asylsökande mellan medlemsstaterna bör hänsyn framför allt tas till befolkningsstorlek, ekonomisk styrka och tidigare ansvarstagande på asylområdet. bör gentemot EU och övriga medlemsstater, som förstahandsalternativ, driva linjen om en reformering av Dublinförordningen i enlighet med dessa principer. 7.2 Kvotflyktingar och nödvisum Kvotflyktingsystemet är en av få lagliga vägar in i . tog emot ungefär 1 900 kvotflyktingar , men i och med migrationsöverenskommelsen har successivt ökat antalet kvotflyktingar till 5 000 personer . målsättning är att ska verka för att EU tar ett ökat ansvar i denna fråga. Alla medlemsstater ska ta emot kvotflyktingar, och fler kvotflyktingar totalt sett ska tas emot i EU. Därför behövs en uppgörelse om ett kvotfördelningssystem i . går det inte att söka asyl i EU på distans från utlandet. Man kan inte heller få ett visum till ett EU-land för att söka asyl. Många människor på flykt ser sig därför hänvisade till illegala och hänsynslösa flyktingsmugglare. anser att EU-länderna gemensamt, i samarbete med UNHCR, borde öppna en möjlighet att söka nödvisum före inresa i EU. Acko Ankarberg (KD)