mot · H7023341 · 2019-10-03 00:00:00 — kan det hos vissa låta som om civilsamhället bara är en fritidsaktivitet, ett litet sidospår till det som sker inom den offentliga sfären eller i den individuella. Vi menar att civilsamhället är något mycket viktigare. Det är här grunden läggs för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande . politik strävar därför efter att stärka det civila samhället och därmed de mellanmänskliga relationerna. Starka relationer är ett så grundläggande mänskligt behov att det till och med går att mäta i livslängd. Forskningen pekar på att ensamhet och social isolering har stora negativa hälsoeffekter. Det förkortar våra liv och måste betraktas som ett allvarligt hot mot folkhälsan, på samma sätt som exempelvis rökning. Människan växer i relationer. En politik vars konsekvens blir att de mellanmänskliga banden försvagas kan aldrig kompenseras med att man stärker banden till offentliga institutioner eller skjuter till ytterligare bidrag. Det offentliga kan från mänsklig synvinkel bara vara ett komplement – inte utgöra samhällets grund. Graden av det civila samhällets oberoende är nära knuten till organisationernas finansiering. En hög grad av offentlig finansiering kommer också att – beroende på hur den utformas – leda till mer eller mindre direkt och indirekt styrning från det offentliga. Vi hävdar även här civilsamhällets oberoende och mångfald. En fungerande demokrati förutsätter ett starkt medborgarsamhälle. Utan ett levande civilt samhälle reduceras medborgarna till väljare, arbetskraft och konsumenter. Och om vi inskränker det civila samhället till att bli utförare av statliga direktiv, riskerar vi att kväva de många organisationernas unika bidrag till vårt samhälle. 18.1 Utöka skattereduktionen för gåvor Samhällsnyttan av det civila samhällets verksamheter kan inte nog understrykas. Essentiella initiativ som exempelvis flyktingmottagande, aktiviteter för barn i ekonomiskt utsatta familjer, och hjälp till hemlösa, bärs av människors ideella engagemang och ekonomiska stöd i dessa organisationer. Initiativen de står för är värda all uppmuntran de kan få, och att underlätta deras finansiering genom möjligheten för gåvogivare att få en skattereduktion för gåvor, det så kallade gåvoskatteavdraget, har visat sig vara ett utmärkt sätt för det. vill se en mer självständig ideell sektor. Mindre av detaljstyrning vid bidragsgivning och mer av grundstöd. Genom gåvoskatteavdraget ökar organisationernas självständighet. Statens påverkan inskränks till att godkänna organisationerna så att verksamheten som mottar gåvan har det ändamål som skatteavdraget förutsätter. Det är en rimlig avvägning mellan självständighet och offentlig insyn. När alliansregeringen på initiativ införde möjlighet till skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet med social inriktning eller som främjar forskning ökade det totala givandet till landets 90-kontoorganisationer , enligt FRII (Frivilligorganisationernas insamlingsråd). ökade den genomsnittliga månadsgåvan från till . Siffrorna visade på en tydlig trend där fler människor valde att ge pengar till välgörande ändamål. Under den förra mandatperioden togs möjligheten till skattereduktion för gåvor bort helt, men tack vare att den kristdemokratiska och moderata budgeten antogs av återinfördes avdraget . Jämfört med det system för gåvoskatteavdrag som fanns –2015 gjordes en förbättring, organisationerna som ansöker om att bli gåvomottagare behöver nu inte längre betala ansöknings- eller årsavgifter. Dessa var ett hinder för att ansöka om att bli en godkänd mottagare av gåvor berättigade till skattereduktion för gåvor, framförallt för många mindre organisationer. behöver fler steg tas för att utöka möjligheten till skattereduktion för gåvor. vill tillsätta en utredning som syftar till att gåvor till fler typer av organisationer ska berättiga till reduktionen och att den undre beloppsgränsen för varje enskild gåva ska sänkas. Vi ser också att beloppsgränserna för gåvoskatteavdraget bör höjas, och att ovan nämnda utredning bör studera även denna fråga. är det möjligt att få skattereduktion för gåvor på maximalt . Ur ett europeiskt perspektiv är det en mycket låg beloppsgräns. föreslår att beloppsgränsen höjs till och tillför i vårt budgetalternativ för detta. 18.2 Ökat stöd till ideella sektorn för arbete bland äldre Ensamhet bland äldre är ett stort problem och breda reformer måste till för att mota den ofrivilliga ensamheten, som har stora hälsokonsekvenser bland äldre. Vi behöver ta tillvara den kraft som finns i civilsamhället och därför sköt vi i den gemensamma M/KD-budgeten till till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Tyvärr väljer regeringen att avsluta satsningen 2021. I vårt budgetalternativ förlänger vi den, och utökar den dessutom genom att skjuta till ytterligare , så att den totalt omfattar . I samverkan med idrottsrörelsen och de nationella pensionärsorganisationerna vill vi också genomföra initiativet ”äldrelyftet” som syftar till att ge fler äldre chansen till fysisk aktivitet och träning. Sådan träning kan förbättra livskvaliteten, öka hälsan, minska risken för fallolyckor och främja gemenskap och sammanhang – och därmed bryta ensamhet. Även denna satsning blev verklighet i och med förra årets M/KD-budget, men regeringen tog bort satsningen i vårändringsbudgeten. I BP20 återinförs den, men vi skjuter till ytterligare så att även denna satsning uppgår till totalt . 18.3 Borttagen reklamskatt för ideella föreningar Reklamskatt ska betalas av den som offentliggör annonser eller reklam till ett beskattningsvärde som överstiger . betalade ideella föreningar i reklamskatt. avskaffar reklamskatten för dessa, vilket beräknas minska skatteintäkterna med motsvarande belopp. Det stärker föreningslivet och skapar större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. 18.4 Ökat skydd i idrottsföreningar mot sexuella övergrepp I vårt förslag till statsbudget avsätts för en utbildningssatsning för att barn och vuxna i miljöer där barn befinner sig ska kunna lära sig mer om integritetsfrågor och vad man kan göra för att förhindra övergrepp. Pengarna ska kunna användas för kortare kurser inom idrottsföreningar, förskola och lågstadiet. Vuxna ska bli bättre på att upptäcka förövare som ofta söker sig till miljöer där många barn är. För de små barnen ska det handla om att lära sig rätten till sin egen kropp och att sätta gränser. Information bör också ingå i förskolelärarnas utbildningar. 18.5 Öka stödet till trossamfunden ges ett offentligt stöd till trossamfunden. De är en viktig del av det civila samhället. Trossamfunden utgör ett unikt bidrag i integrationsprocessen och gör ofta stora samhällsinsatser till exempel genom stöd till utsatta grupper och barn- och ungdomsverksamhet. De fyller också en viktig funktion genom sitt arbete med andlig vård inom sjukvården, där många trossamfund finns närvarande för människor i svåra stunder. Religionen spelar en viktig roll för många, inte minst många nya svenskar. Här har trossamfunden en viktig roll att spela genom att i sin verksamhet bidra till större förståelse, kunskap och respekt för olika trosuppfattningar i vårt land. Därför är det viktigt att staten stödjer deras arbete. tillför därför till trossamfunden. Det utökade stödet ska också användas till att förstärka skyddet av religiösa byggnader som till exempel synagogor, moskéer och kyrkor. 18.6 Sänkt skatt på ersättningar till funktionärer i ideella organisationer Idrottsrörelsen har förmånliga skatteregler för sina föreningar som innebär att föreningen inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer om ersättningen understiger ett halvt prisbasbelopp. Med detta undantag har idrottsrörelsen en förmån som betyder mycket gott för verksamheten. Övriga ideella organisationer borde inkluderas i samma regelverk för att stödja deras viktiga arbete som gagnar inte minst ungdomar. satsar på att utöka denna skattenedsättning. 18.7 Stöd till utsatta områden Det förebyggande arbetet, stärkandet av civilsamhällets positiva vuxna auktoriteter, är avgörande på lång sikt. Och för det krävs en mosaik av olika insatser och förebyggande förhållningssätt i samhället. Insatser från frivilligorganisationer såsom mentors- och förebildsprogram i utsatta områden, samt särskilt stöd till läxhjälp, är satsningar vi vill att ideella organisationer ska kunna söka stöd för att genomföra. Därför satsar vi på stöd till civilsamhället i utsatta områden. 18.8 Inför sociala utfallskontrakt Kommuner och landsting brottas med ett växande utanförskap, integrationssvårigheter och ett allt mer utmanande tryck på välfärden. finns det externa aktörer som vill vara med och bidra med kapital till sociala investeringar och effektiva lösningar på samhällsproblem. En variant av detta är s.k. sociala utfallskontrakt. En lösning som prövats framgångsrikt i främst och . I sociala utfallskontrakt investerar en extern finansiär pengar i ett offentligt socialt projekt för att uppnå definierade mål som motsvarar såväl mänskliga som ekonomiska vinster för den offentliga parten. Denna modell för att genomföra sociala investeringar är utvecklad utifrån internationellt testade modeller för utfallsbaserad finansiering. Ett socialt utfallskontrakt börjar med att en offentlig part (kommun och landsting) identifierar ett problem i samhället som de vill lösa genom att investera i det identifierade området. Förhoppningen är att detta ska leda till framtida kostnadsbesparingar för den offentliga parten. Steg två är hitta extern finansiering för projektet, vilket görs genom att locka kapital från privata aktörer. Således står inte skattebetalarna för investeringen. Steg tre är sedan att formulera målen och vilka utfall som förväntas för att projektet ska anses som lyckat. Utifrån forskning och beprövad metodik tas ett åtgärdsprogram fram för att möta det identifierade problemet. I det sista steget sker en utvärdering för att klargöra om projektet skapat sociala förbättringar, och om så, ekonomiska besparingar för den offentliga parten. Om utvärderingen kan påvisa att kostnader till området minskat, återbetalas delar eller hela beloppet till finansiären. Uppstår långsiktiga vinster kommer också finansiären att få avkastning i likhet med de besparingar projektet inbringat den offentliga parten. utfallskontrakt har exempelvis syftat till att minska risken för att barn och ungdomar ska hamna hos eller i fängelse. Även folkhälsoförbättrande projekt för att minska problem med astma har genomförts. Många kommuner använder sig av sociala investeringsfonder för att använda riktade pengar till projekt av socialt förbättrande karaktär. Lågt räknat har var femte kommun, två landsting och två regioner infört sociala investeringsfonder som främst är avsedda för projekt inom skola, socialtjänst och arbetsmarknad – några kommuner fokuserar även på folkhälsa och kultur/fritid . Inom ramen för denna vilja kan en lösning med sociala utfallskontrakt både komplettera och förbättra kommunens finansiering av dessa projekt. anser därför att det borde inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt, samt införa en nationell fond för att höja attraktionen att investera. I syfte att sänka trösklarna för en investering i sociala utfallskontrakt upprättas en nationell fond som täcker finansiärens investeringsrisk , vilket innebär att staten garanterar en återbetalning om halva investeringssumman till den externa finansiären vid färdigställt socialt utfallskontrakt. Fonden ska uppgå till , för att garantera återbetalning i sociala utfallskontrakt. Dessutom inrättas en facilitator för sociala utfallskontrakt hos (), som får ökat anslag på . 19 En landsbygd med självförtroende I de flesta diskussioner om landsbygdens utmaningar är det de materiella och ekonomiska värdena som debatteras flitigast. Men det finns andra värden som är minst lika viktiga. Vi kristdemokrater menar att vi har ett moraliskt ansvar för den jord vi ärvt. Det är ett ansvar vi fått ärva av tidigare generationer och som vi lämnar vidare till våra barn och barnbarn. Unika resurser och kulturmiljöer i naturen får inte gå om intet. kan inte landsbygden betraktas som ett museum från en svunnen tid. Det går och är nödvändigt att kombinera bevarande och värnande med modernitet och utveckling. Ingen kan berätta för oss hur framtiden ser ut eller vilka behov som kommer att vara centrala för människorna här . Vissa behov är dock alltid giltiga – människan behöver mat för att överleva, människor behöver naturen för sitt välbefinnande. Detta har vi ett ansvar att förvalta. Landets jordbruksföretagare bidrar konkret till det långsiktiga förvaltarskapet. Jordbrukets uppdrag går långt utöver livsmedelsproduktion. Det ger ett mervärde i form av aktivt miljö- och kulturbevarande. De miljö- och landskapsvårdande insatser som sker genom jordbruket är en kollektiv nyttighet som ger förutsättningar för en levande landsbygd även utanför jordbrukssektorn. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. För att värna livsmedelsproduktionen för framtiden måste det slås fast att brukbar jord är en livsviktig resurs. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt viktigt att i och i stor utsträckning finns tillgänglig att brukas för livsmedelsproduktion. Jordbruk, skogsbruk och fiskerinäringen är förutsättningar för att hela ska leva, men landsbygdspolitiken är betydligt mer än bara näringspolitik. I politiken för landsbygden behövs en helhetssyn. En tredjedel av befolkning bor på landsbygden och det är anmärkningsvärt att den förra regeringen la ned Landsbygdsdepartementet. Samhällets basala funktioner behöver finnas tillgängliga också i landsbygds- och glesbygdskommuner. Den offentliga servicen ska vara möjlig att ta del av i hela landet och vi vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring offentlig service. Servicecenter är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. 19.1 Hållbar skattesänkning för jordbruket Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska bönder föreslår vi att skatten på diesel som används inom jordbruket sänks till jämförbar nivå med våra grannländer i . I och med att biföll och budgetförslag , utökades skattenedsättningen med /l för till /liter. och framåt föreslår regeringen att skattenedsättningen uppgår till /liter. föreslår att skattenedsättningen utökas så att den totala skattenedsättningen på diesel som används inom jordbruket utökas med i förhållande till regeringens förslag. Skattenedsättningen blir med vårt förslag /liter . Ett villkor för att få ta del av sänkningen ska vara att jordbrukaren i fråga till använder icke-fossilt bränsle. Den andelen bör öka . Därigenom stärks jordbrukets konkurrenskraft som omställningen till en klimatneutral produktion påskyndas. Vi avsätter 2020, 2021 och 2022 för detta ändamål. Det bör utredas hur en kompensation för de bönder som kör på helt fossilfri diesel kan kompenseras med en mekanism som är i enlighet med . En möjlighet som bör studeras är möjligheten att inom landsbygdsprogrammet införa ett särskilt stöd till jordbrukare som bedriver verksamhet utan fossila insatsvaror. I vårt budgetalternativ avsätter vi 2021 och 2022 för att möjliggöra detta. 19.2 Höjd milersättning i reseavdraget I många lands- och glesbygdsområden är avstånden stora och tillgången till kollektivtrafik knapp. I dessa områden är möjligheten att ta bilen till jobbet viktig. Därför satsar på att höja milersättningen i reseavdraget till . höjer vi taket för avdragsgränsen till , för att särskilt rikta oss till den grupp som har långa pendlingsavstånd. 19.3 Insatser mot vildsvin Vildsvinen har ökat i antal mycket snabbt och utgör ett allvarligt problem i stora delar av . Vildsvinen orsakar skador inom jordbruket, trafiken och privata trädgårdar. Lantbrukare får ingen ersättning för förlorad skörd, förstörda stängsel eller tid som måste läggas på avskjutning. anvisar därför 100 miljoner till ett vildsvinspaket, som utgörs av flera åtgärder. Detta paket innefattar att staten ska bekosta den avgift som ett trikintest kostar. Länsstyrelserna ska sätta upp mål för antalet svin som ska skjutas i vart och ett av de hårdast drabbade länen. Siffrorna ska sedan brytas ned på varje jaktlag/viltvårdsområde. De jaktlag som uppfyller sin kvot ska få dela på en summa pengar från staten, som ska fördelas via jägarorganisationerna. Paketet omfattar också införandet av ett stöd för utbildning av jägare och jakthundar. Stöd ska kunna utbetalas för att stängsla utsatta odlingar mot vildsvin. Även inköp av fällor bör kunna få bidrag. Det bör också utredas hur jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt. Drönare med kameror bör tillåtas som ett hjälpmedel i jakten. 19.4 Ersättningar för viltskador Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur samt viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. avsätter ytterligare i ersättningar för viltskador. 19.5 Bekämpning av skogsskador Granbarkborrens härjningar har blivit omfattande, sannolikt till stor del beroende på fjolårets torka. Regeringen har föreslagit att 30 miljoner avsätts för att bekämpa granbarkborren. föreslår att denna satsning utökas med ytterligare 20 miljoner till 50 miljoner. Det är av största vikt att granbarkborrens angrepp kan hejdas för att undvika skador i miljardklassen. 19.6 God offentlig upphandling Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. I har vi höga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. Det är vi stolta över och så ska det fortsätta att vara. Men i konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte endast låter om lägsta pris få råda. Med en offentlig upphandling som drivs av värden om god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får våra skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost, och svenska livsmedelsföretag får bättre möjligheter till lönsamhet. Den finska regeringen har beslutat att samma krav som ställs på landets bönder ska ställas vid upphandling. bör inspireras av det finska exemplet. föreslår för att stödja ursprungsmärkning och hjälp till offentliga upphandlare. 19.7 Stöd för ägarskiften Många svenska företag riskerar att behöva läggas ner, helt i onödan. företagare blir allt äldre och det blir mer och mer vanligt att deras barn inte vill ta över verksamheten. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. För bara några decennier sen var det vanliga att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. kommer många företagare gå i pension. av företagarna är och är över 65. Problemet är som störst i glesbygdsområden – i övre har nästan hälften av företagarna passerat pensionsåldern. Fler än var femte företagare planerar att dra sig tillbaka och en tredjedel tror att deras företag kommer behöva läggas ner. Detta är slöseri med arbetstillfällen och företagande. I den M/KD-budget som antog säkerställde vi att generationsskiften kan ske utan att missgynnas skattemässigt. vill ta nästa steg och utreda möjligheten för personal som vill äga och driva vidare företag att kunna göra det. Det finns flera internationella exempel på hur detta kan genomföras, och en utredning bör se över hur ägarskiften av detta slag bäst kan främjas i en svensk kontext. Vi vill också öppna ett antal ägarskifteskontor utöver landet som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser – både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. Vi avsätter i vårt budgetalternativ för att möjliggöra fem sådana kontor. 19.8 Utöka servicen i lands- och glesbygd På många håll i landet blir tillgången till både myndighetsservice och kommersiell service allt sämre. har var fjärde dagligvarubutik försvunnit, och apoteks- och postombuden har minskat . anser att satsningar behövs för att stärka upp servicen på landsbygden. Därför vill vi öppna ytterligare sju servicekontor utöver de 27 som regeringen aviserat. Fler personer och företag får därigenom tillgång till , och nära hemmet. De ytterligare sju kontoren bör placeras i kommuner som inte har några servicekontor . Vi föreslår dessa platser för nya servicekontor: , , , , , och , och avsätter 2020 samt därefter för detta ändamål. satsar också mer än regeringen på att utöka stödet till dagligvarubutiker i glesbygd. Vi avsätter , utöver regeringens satsning, på utökat stöd. Detta skulle kunna möjliggöra att cirka 75 ytterligare butiker kan få stöd. avsätter också för utökat stöd till unga jordbrukare. 20 Politiskt ansvar för miljön och klimatet Begreppet ”hållbar utveckling” definieras ofta som ”en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov”. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av – och inte herre över – skapelsen. Det ger oss människor ett särskilt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn, med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Utifrån förvaltarskapsprincipen ser vi med stor oro på de omfattande rapporter som presenterats som varnar för en kraftigt minskande biologisk mångfald där många djur och växter hotas av utrotning, bland annat på grund av klimatförändringar. På miljöområdet krävs aktivt engagemang från oss var och en. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången i ett sådant system av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda. Vi anser att det allt överskuggande målet för miljöpolitiken måste vara att bromsa klimatförändringarna genom minskade utsläpp av koldioxid. Svenska hushåll har mycket låga utsläpp tack vare hög andel energi från koldioxidfria källor i form av främst vattenkraft och kärnkraft. I transportsektorn finns den stora utmaningen, här måste utsläppsnivåerna minskas kraftigt. I då isen i smälter så snabbt att den kan vara helt försvunnen anser vi att åtgärder för minskade utsläpp måste ha högre prioritet. Klimatkrisen är i högsta grad global och bör fortsatt vara pådrivande internationellt för att motverka denna. 20.1 Snabbspår för strategiska klimatprojekt Arbetet med att minska utsläppen av koldioxid är en ödesfråga för livet på vår planet. har kommit långt jämfört med många andra länder, men koldioxidutsläppen från svenska industrier ökade med upp till totalt . Ett antal enskilda aktörer står på egen hand för en mycket stor andel av dessa utsläpp. Nästan kommer från , som därmed är den i särklass enskilt största utsläpparen i . Andra företag som står för stora enskilda andelar av utsläppen är Cementa, Preem, , och . Flera stora företag arbetar dock mycket aktivt med att reducera sina utsläpp.