mot · H7022628 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Antalet otrygga och socialt utsatta områden i har ökat. ser vi bostadsområden med en allt högre andel trångbodda och en segregation som breder ut sig i samhället. Det har, , saknats framförhållning i bostadspolitiken. Detta har lett till den allvarliga situation vi ser med bostadsbrist och trångboddhet i de flesta av landets kommuner. Orsakerna till dagens situation, med så kallade utanförskapsområden och allmän bostadsbrist, kan främst härledas till den exceptionellt höga migrationen till , och därav befolkningsökningen, som vi haft . Konsekvenserna av bostadsbristen har gjort att det blivit svårare att finansiera sitt boende på grund av nyproduktionens höga hyror och marknadens prisutveckling. anser att regeringens satsning på informationsgivning på andra språk är en felprioritering. Som ny i bör fokus ligga på andra saker än att omgående börja teckna avtal och handla online och det är viktigt att samhället skapar incitament för att lära sig svenska i stället för att främja segregation och utanförskap. Det är därför i vår mening kontraproduktivt att informera om konsumenters möjligheter på andra språk än svenska och våra minoritetsspråk. Vi ser även stora problem med regeringens konsumentpolitik i den del som uppmuntrar personer att skicka svenska pengar utomlands, vilket knappast är något som ligger i svenska skattebetalares intresse. Vi menar att det är en märklig politik och ett uppdrag som svenska staten inte bör åta sig. Antalet reklamationsärenden hos myndigheten , främst bank- och försäkringsärenden, har ökat stort , vilket innebär att ledtiderna för konsumenter som söker stöd blir allt längre och kötiden för att få sitt ärende prövat växer successivt. Vi välkomnar att regeringen höjer anslaget något, men liksom myndigheten bedömer även vi att tillskottet är otillräckligt för att en god service till konsumenterna ska kunna upprätthållas. ser ett behov av långsiktig planering för tillgång på bostäder, stärkt kompetens inom byggprocessen och kostnadseffektivisering genom ökad konkurrens och förenklingar i den kommunala byggprocessen. Den rumsliga utformningen av miljonprogramsområdena, vilka är en betydande andel av de utsatta så kallade utanförskapsområdena, möjliggör attacker mot blåljuspersonal och försvårar för deras närvaro. Säkrare och snabbare insatser i dessa områden kan möjliggöras genom att de fysiska förutsättningarna, som försvårar för blåljuspersonalen, byggs bort. utgångspunkt är att svenska konsumenter ska ha makt över sin konsumtion, kunna använda sina resurser effektivt och ha rätt att veta exakt vad det är man konsumerar. Att fatta välgrundade beslut baserade på korrekt information om produkten, tjänsten eller företaget som tillhandahåller den ska vara en självklar rättighet för konsumenter. De svenska konsumenterna ska ha en stark ställning på hela marknaden och kunna känna sig trygga när de konsumerar. Det är också viktigt att vår konsumtion, totalt sett, är hållbar ur alla perspektiv. Det gäller så väl ekonomiskt som socialt och miljömässigt. Därför är det vår uppfattning att alla dessa perspektiv ska finnas med i den konsumentpolitiska målsättningen och vara jämställda varandra. mål för konsumentpolitiken är därför att alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. Det ska också finnas en trygghet efter köp. Vi bör slå vakt om möjligheten att returnera och reklamera som vi har i och se till att konsumentens rättigheter tillvaratas i de fall det blir fråga om en tvist mellan köpare och säljare. Konsumenter ska känna trygghet med att kunna få upprättelse när de köpt en vara som inte håller måttet enligt vad produktinformationen gav löfte om. värnar svensk kultur och så även vad gäller konsumentpolitiken. Det innebär att vi motsätter oss språklig konsumentinformation som tar sin utgångspunkt i mångkulturalism. Vi ser i stället att det är viktigt att befästa svenska språket som en central del i att skapa kulturell sammanhållning i . Svenska skattemedel ska användas för välfärd och trygghet i . Det innebär att konsumentinformation som uppmanar konsumenter till att skicka pengar bort från inte är önskvärd. Vi ser bäst att skattemedel stannar i för de trygghets- och välfärdsverksamheter och den inrikes konsumtion de var avsedda för. avvisar regeringens anslag för investeringsstöd (bostadssubventionering). I stället väljer vi att rikta våra anslag till kommunerna för deras arbete med kostnadseffektivisering, planering, utformning och administration för ökat bostadsbyggande. anvisar medel till insatser för att öka tryggheten i de av polisen utpekade utsatta områdena. Genom anslagen ska områdesplanering möjliggöra en säkrare närvaro och snabbare insatser för blåljuspersonal. Konsumentinformation som ger verktyg för människor att slussa ut skattepengar ur till andra länder menar vi är en mycket felriktad satsning då vi i stället anser att pengar ska stanna i och konsumeras eller investeras här. Då en del av de medel som skickas ut från dessutom bedöms vara skattemedel är det en orimlig ordning att svenska staten också uppmanar till att just skicka skattemedlen till andra länder. Därför vill vi dra in på den verksamhet som ger information om detta. Projektet ”Money from ” ser vi som högst tveksamt utifrån flera perspektiv. Inte minst kan nyttan för som land, i och med att svenska pengar skickas utomlands, ifrågasättas. Vi minskar också mängden informationsmaterial på andra språk. Under etableringsfasen, då människor från andra länder ska lära sig svenska och skaffa jobb, är det högst begränsat vilken information som behöver finnas. , när människor är etablerade och har lärt sig svenska, finns inte behovet av att ge ut material på andra språk än de som är officiella minoritetsspråk i . Vi välkomnar att regeringen höjer anslaget för något, men liksom själva så bedömer vi att tillskottet behöver vara betydligt större än så om en god service till konsumenterna ska kunna upprätthållas. Därför tillskjuter ytterligare medel, så att människor som vänder sig till snabbt kan få ett avgörande. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Avvikelse från regeringen (SD) Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Innovativt och hållbart byggande Bidrag till miljömärkning av produkter Ökad trygghet i förorterna 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Vi minskar stödet med eftersom de medel regeringen anslår inte nyttjas fullt ut. +/–0 +/–0 +/–0 Vi omfördelar från regeringens satsning på en klimatdeklaration vid uppförande av byggnader, till att i stället användas av för att verka för miljöförbättrande åtgärder inom bostadsbyggandet. Vi lägger till för att Lantmäteriet ska tillgängliggöra kartor kostnadsfritt. Medlen får används till att kompensera uteblivna intäkter när kartor från Lantmäteriet tillgängliggörs kostnadsfritt. 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Vi följer upp de bindande bemyndiganden som ingåtts från statens sida gällande investeringsstöd 2020–2022. Därutöver anslår vi ytterligare 2020–2021 i riktat stimulansbidrag för byggande av studentbostäder. Vi minskar anslaget till webbinformationsprojektet ”Money from ” samt översättningsarbeten inom . Vi skjuter till extra till myndigheten för att de ska kunna hantera en ökad mängd ärenden. 3:1 Ökad trygghet i förorterna Vi satsar för att stärka tryggheten i förortsområden. Medlen får användas för att förändra den fysiska miljön i de av polisen utpekade utsatta områdena, för att där underlätta för blåljuspersonal att verka på plats. 3:2 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Vi anslår för att stärka kommunerna i deras generella arbete med att skapa förutsättningar för ökat bostadsbyggande och kostnadseffektivisering. Medlen ska gå till planering, utformning och administration för ökat bostadsbyggande och kostnadseffektiviseringar för bostadsbyggandet.