ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021814 · 2019-10-02 00:00:00 — Nollvisionen om självmord behöver en omstart ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att starta om arbetet med nollvisionen om självmord och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förebygga självmord och tillkännager detta för regeringen. En motion med liknande innehåll behandlades vid /19. Av socialutskottets betänkande (SoU11) framgår dock hur splittrat det förebyggande arbetet bedrivs. Något som de många självmorden och suicidförsöken visar har haft ringa effekt då det gäller att stoppa dessa ohyggliga situationer. Mer måste därför göras och då syftar jag på åtgärder baserade på forskning och evidens. I dör drygt fyra personer till följd av självmord. Det är en alldeles för hög siffra och är ovärdigt ett välfärdsland som vårt. 2017 var det hela 1 544 personer som tog sitt liv, varav 1 063 var män. Alliansregeringen presenterade en nollvision för antalet självmord, men nollvisionen har aldrig utvärderats och många menar att den heller aldrig implementerades på ett korrekt sätt. Det är därför dags att det görs ett omtag i denna viktiga fråga och att man börjar med att utvärdera vad som har hänt sedan nollvisionen infördes och även ställer frågan varför inte mer har hänt. finns NASP som är ett centrum för forskning i frågan och på deras hemsida ligger fortfarande det handlingsprogram om suicidprevention som antog . Men statistiken visar att det inte räcker. Det är uppenbart att vi behöver mer av praktiknära och evidensbaserad forskning som kan förhindra suicidala handlingar bland självmordsbenägna. SBU (social utvärdering) har undersökt om det finns några skolbaserade program som kan förebygga suicidförsök bland unga, men finner endast två stycken där inget har testats på ett vetenskapligt sätt i . Det är illa. Förmodligen är situationen lika dyster då det gäller äldres situation där statistik visar att en person , , väljer att ta sitt liv. Ingen ansvarsfull politiker kan blunda för den ohyggliga situation som råder. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att regeringen måste initiera en omstart av nollvisionen rörande självmord och att en ny strategi som också utvärderas systematiskt bör utarbetas. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H7021815 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska överlämna en proposition om organ- och vävnadsdonation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp effekterna av det nya regelverk som gäller för donationsregistret och tillkännager detta för regeringen. Den dåvarande alliansregeringen tillsatte en utredning med syfte att öka tillgången till organ för transplantation. Det var ett synnerligen viktigt beslut med tanke på alla sjuka som väntar på att få organ och/eller vävnader transplanterade. Efterfrågan på dessa är nämligen mycket större än tillgången. Vid fanns behov av 817 organ. Samtliga patienter var mycket svårt sjuka, men alla bedömdes ändå ha förutsättningar att genomgå en transplantation och därefter kunna fortsätta att leva ett värdigt liv. Faktum är att 40 personer dog till följd av transplantationer som inte blev av. Den ovannämnda utredningen – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) lämnade en delrapport och lämnades utredningen slutligt över till regeringen. Sedermera har en ny utredning tillsatts som ska vara klar . Då det gäller en så viktig fråga som rör liv och död för så många individer är det upprörande att regeringen inte snabbare kan lägga fram en proposition till . I avvaktan på den nya utredningen har regeringen beslutat om ett nytt regelverk för donationsregistret. Det är bra men är det också viktigt att följa upp resultatet av detsamma. Med tanke på medicinska framsteg är det också viktigt att bättre uppmärksamma behovet av vävnader. Enligt uppgift doneras cirka 1 000 vävnader varav cirka 600 är donation av hornhinnor. I ett föregångsland som måste vi kunna låta fler svårt sjuka få chansen att överleva och få ett fortsatt värdigt liv. Med tanke på de stora behoven är det också viktigt att upplysa fler äldre om att ta ställning till organ- och vävnadsdonation eftersom man mycket väl kan bli donator även om man fyllt 75 eller mer. Organdonation är samhällsekonomiskt värdefullt. Att behandla en dialyspatient kostar till exempel sjukvården 400 000–/år. Det är alltså kostnaden för själva behandlingen. Till det ska räknas kostnaden för att den sjuke kanske inte förmår arbeta eller är i behov av personlig assistans. Om man då vet att en donator kan rädda 5–6 personer till fortsatt liv, ger det stora möjligheter för samhällets ekonomi. Men än viktigare är varje enskild individs möjlighet till ett bättre liv. Alla människor har självklart rätt att bestämma över sitt liv. Det är en grundläggande förutsättning. Men vi behöver bli fler som tar ställning, antingen för eller emot donation. Även om vi då väljer att inte donera, underlättar vi åtminstone för våra anhöriga i händelse av vårt frånfälle. Människokroppen är fantastisk. Tack vare omfattande forskning och innovation kan vi göra stora underverk. Låt oss ta till vara det och ge svårt sjuka människor ett hopp. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H7021817 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ur studiehänseende tillåta gårdsförsäljning på försök i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen rörande gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker bör tillsättas skyndsamt och tillkännager detta för regeringen. har frågan om huruvida gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska tillåtas i diskuterats och utretts. Det var därför glädjande att en riksdagsmajoritet äntligen beslutade att detta ska tillåtas. Dessvärre innebar den så kallade januariöverenskommelsen förvisso att en ny utredning ska tillsättas men då inte . Detta blir ytterligare ett sätt att förhala frågan, vilket upplevs frustrerande av många småföretagare på området. De väntar otåligt på att beslutet ska förverkligas och att gårdsförsäljning slutgiltigt ska tillåtas. I våra grannländer och har det fattats beslut om gårdsförsäljning. Till exempel har utökat sin gårdsförsäljning /2018 genom att också ge mikrobryggerier tillstånd att sälja sina produkter direkt till konsument. Det är intressant eftersom det också i har funnits en diskussion om hur ställer sig till att landet vill behålla sitt statliga alkoholmonopol. Men så vitt känt har kommissionen inte haft några invändningar mot beslutet. Det beror förmodligen på att det rör sig om så små volymer. I är förhållandena desamma. Enligt uppgift motsvarar Systembolagets försäljning av lokalt producerad öl av den totala ölförsäljningen medan motsvarande försäljningsandel för lokalt producerat vin är . Det är viktigt när regeringen nu åter ska belysa frågan om gårdsförsäljning, att detta behandlas som den näringspolitiska fråga det egentligen är. Den svenska besöksnäringen och turismen ökar stadigt och möjligheten för kunder att inhandla och provsmaka lokalt producerade alkoholdrycker kan vara ytterligare en ingrediens för att främja landsbygdsturismen och därmed företagandet på landsbygd. Dessutom är det en självklarhet att svenska företagare inom alla näringar ska kunna verka på samma villkor som sina europeiska kollegor. Min förhoppning är att regeringen nu agerar proaktivt och därför skyndsamt påbörjar en försöksverksamhet med regional gårdsförsäljning. är ett utmärkt exempel för detta. Vi har producenter, turism och ett universitet som kan följa studien på nära håll. I finns också en regional plan för livsmedelsstrategin och ett kreativt centrum för företag inom de gröna näringarna, Vreta Kluster. Varför inte samla kunskap och erfarenhet om hur gårdsförsäljning kan komma att utveckla landsbygden, som en parallell studie till kommande utredning? Det vore värdefullt. Med hänvisning till ovanstående bör ge regeringen i uppdrag att inleda en regional försöksverksamhet med gårdsförsäljning i för att kunna följa effekterna av ett införande. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H7021818 · 2019-10-02 00:00:00 — Försändelser till patienter inom slutenvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt besluta om lagen gällande inkommande post till patienter inom rättspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. slog landets rättspsykiatriska regionkliniker larm om att det är alltför enkelt att smuggla in narkotika och farliga föremål till de intagna. Detta då det inte är tillåtet för personalen att automatiskt kontrollera de paket som skickas till patienterna utan att chefsöverläkaren först har fattat beslut om varje enskild försändelse som personal anser bör granskas. har personalen inte ens rätt att ”känna och klämma” på försändelserna utan att först ha fått ett beslut av chefsöverläkaren. Ansvariga vid flera kliniker har därför uttalat att de måste ges möjlighet att på ett enklare sätt kunna kontrollera all inkommande post. fick i uppdrag av regeringen att utreda frågan som också har remissbehandlats. I sin rapport har föreslagit att vårdgivare ska ges möjlighet att besluta att alla inkommande försändelser ska få kontrolleras om det är nödvändigt för att säkerheten ska kunna upprätthållas vid en sjukvårdsinrättning eller avdelning för sluten rättspsykiatrisk vård. Något beslut har dock inte fattats, vilket förvånar med tanke på att det finns exempel då till och med skjutvapen har kunnat smugglas in till de intagna via olika försändelser. Frågan är förvisso komplex på så sätt att de intagnas integritet ska respekteras. Men eftersom en stor del av de intagna har begått mycket allvarliga brott har frågan självklart också stor betydelse för att kunna garantera personalens och övriga patienters trygghet och säkerhet. Vi är många som anser att säkerhetsaspekterna måste överväga i detta fall. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att lagen måste ändras. Det är också angeläget med tanke på säkerhetsaspekterna för patienter och personal. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H7021820 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningslöst utreda huruvida bostadstillägget till pensionärer kan följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än och tillkännager detta för regeringen. är det viktigt att kunna bo bra, särskilt vad gäller bostadens och områdets tillgänglighet. Försämrad syn, behov av rollator eller andra besvär ska inte bli till hinder för god livskvalitet och självständighet bland seniorer. Det är också positivt för både samhället och individen att en god bostad kan bidra till att färre fallolyckor sker som isolering och andra sjukdomar motverkas. Genom att kunna bo tillgängligt kan äldres behov av vård och omsorg och utgifterna för desamma minska. På några håll i landet finns det ett gott utbud på tillgängliga bostäder, men i många kommuner är det brist på sådana. Men ett mer generellt bekymmer är att tillgängliga bostäder ofta återfinns i det nyproducerade bostadsbeståndet där kostnaderna ofta är som högst. En väsentlig faktor för ett pensionärshushåll är huruvida de ekonomiska resurserna ger möjlighet att antingen bo kvar eller skaffa en bra bostad som fungerar väl att åldras i. Bostadstillägget för pensionärer är betydelsefullt i sammanhanget och det är riktat främst till de med lägre pensioner och till ensamstående. Det ska, enligt dess grundtanke, ge pensionärer, oberoende av bostadsort, möjlighet att efterfråga och behålla en bostad med tillfredsställande standard även i nyproduktion. finns i bostadstillägget ett tak för bostadsutgiften som ligger på . Det finns förslag på att detta tak höjs till men med en lägre ersättningsgrad för bostadskostnaden i den högre delen av hyresspannet. Pensionerna har legat i det närmaste still i relation till köpkraftsutvecklingen. Snitthyrorna har ökat med och hyrorna i nyproduktion med . En nyproducerad tvårummare har i regel en hyra i genomsnitt. Således är den höjning av taket i bostadstillägget som planeras inte tillräcklig för att bostadstilläggets syfte ska uppfyllas. Följer bostadstillägget inte med i hyresutvecklingen får äldre, särskilt de med lägre inkomster, svårt att bo kvar alternativt svårt att kunna flytta till en tillgänglig bostad. En höjning av taket för bostadsutgiften skulle kunna öka möjligheterna för äldre med låga inkomster att flytta till eller bo kvar i en bostad med god tillgänglighet. Det tjänar individen och samhället på. Taket i bostadstillägget bör på ett bättre sätt kunna följa bostadskostnadernas utveckling. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021823 · 2019-10-02 00:00:00 — Helhetsansvar för den som är sjukskriven ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en totalöverblick i ansvar för individen så att ingen riskerar att hamna utanför trygghetssystemet vid sjukdom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag till och Arbetsförmedlingen att arbeta fram samma definition på arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. Det saknas en totalöverblick över våra trygghetssystem. Alla myndigheter har olika uppdrag som går tvärs över gränserna, eller förväntas göra det utan en tydlighet kring hur det ska göras. Resultatet blir att vissa individer faller mellan stolarna. Det gäller inte minst kopplat till och Arbetsförmedlingens arbete. När en person som är sjukskriven av bedöms ha arbetsförmåga och nekas sjukpenning, men inte kan återgå till sitt ordinarie arbete eller saknar ett arbete, hänvisas hen till Arbetsförmedlingen. bedömer att samma person inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande, på grund av sjukdom, faller individen plötsligt utanför trygghetssystemet. Problemet är att ingen av myndigheterna tar ansvar för personer som hamnar i den situationen. Orsaken är att myndigheterna inte har samma definition av arbetsförmåga. Problemet uppstår ofta i samband med att den sjukskrivnes arbetsförmåga bedöms i förhållande till normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden, det vill säga i en sjukperiod för personer med anställning och från första sjukdagen för arbetslösa. Både och Arbetsförmedlingen tillämpar de regelverk som finns. Myndigheternas enskilda uppdrag är ganska tydliga utifrån deras egna målsättningar. Men eftersom ansvaret för sjukskrivna som hamnar mellan stolarna inte alls är lika tydligt, innebär det desto större utsatthet för dessa personer både ekonomiskt och psykiskt. Hur kan tryggheten säkras för individer som faller utanför myndigheternas uppdrag och som varken får sjukpenning eller kan återgå i arbete? finns det dessvärre inte något system för det. Det behövs olika åtgärder för att fånga upp dessa personer. Det är framförallt viktigt att myndigheterna har samma definition av arbetsförmåga. En annan åtgärd skulle kunna vara att personer som inte klarar av sina egna arbetsuppgifter, men som skulle kunna klara ett annat arbete efter en omställning, får stöd att ställa om. Detta skulle kunna förenkla övergången avsevärt och skapa större trygghet. Det kan även behövas en lagändring som innebär att ansvaret för den som är sjukskriven tydliggörs så att alla kan känna trygghet och ingen riskerar att bli ännu mer utsatt vid sjukdom. Det behövs en totalöverblick så att ingen faller mellan och Arbetsförmedlingens regelverk och blir utan ekonomisk ersättning vid sjukdom.
mot · H7021824 · 2019-10-02 00:00:00 — Lag som stärker äldres rättigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka de äldres rättigheter genom lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. Under kommer antalet äldre att öka. De äldres standard och äldreomsorgen behöver hålla jämna steg med välståndsutvecklingen och samhällsförändringarna i stort. Det är en fråga om solidaritet och humanitet. Det är också en fråga om förtroendet för välfärden, eftersom alla inte har anhöriga som kan ge den tid och omsorg som ibland behövs runt de äldre. Regeringen har tagit initiativ för att förbättra äldreomsorgen och de äldres trygghet. Äldreomsorgen saknar dock det rättsliga stöd som många andra kommunala verksamheter har. Exempelvis är rätten till barnomsorg reglerad i skollagen och rätten till stöd vid funktionsvariation i lagen om LSS. Stödet till äldre regleras i socialtjänstlagen och är vagt formulerat i jämförelse med andra speciallagar som styr kommunernas arbete inom välfärdssektorn. Det finns en påtaglig risk att det är lättare att spara inom äldreomsorgen än inom andra områden. En förutsättning för utvecklad och förbättrad äldreomsorg är mer resurser och utbildad personal. De äldre behöver även få större inflytande över sin egen vardag och de insatser som görs. Men det räcker inte. Det behövs en lagstiftning som ger äldre rättigheter. Barnomsorgen i har utvecklats tack vare stöd i lagen och det samma gäller stödet till personer med funktionsvariation. På samma sätt kan äldres rättigheter stärkas genom lagstiftning. Det ska vara tryggt att vara äldre i . Kadir Kasirga (S)
mot · H7021825 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn för att undersöka varför kvinnor är mer sjukskrivna än män och vilka åtgärder som behöver vidtas för att minska hälsoklyftan och tillkännager detta för regeringen. Sjukfrånvaron minskar, men kvinnor har fortsatt en högre sjukfrånvaro än män. Kvinnors sjukpenningtal är nästan dubbelt så stort som mäns, enligt siffror . Samma rapport visar att psykisk ohälsa är vanligare bland kvinnor. granskning visar att sjukförsäkringssystemet inte åstadkommer en likformig bedömning av kvinnor och män. Enligt granskningen förekommer osakliga skillnader i sjukskrivningsprocessen. Det är en tydlig signal om att åtgärder behöver vidtas. Sjukskrivning drabbar individen hårt. Den som är sjukskriven får lägre inkomst och därmed även sämre pension. Den som är sjukskriven går miste om det sociala sammanhang som arbetsplatsen kan erbjuda och riskerar att bli isolerad. Värst är förmodligen det lidande som sjukdomar medför. När det är många fler kvinnor som är sjukskrivna under en väldigt , bidrar det även till ökad ojämställdhet mellan könen. En av orsakerna till att fler kvinnor sjukskrivs är våld i nära relationer. uppskattar att omkring 11 000 kvinnor sjukskrivs till följd av detta. En person som utsätts för våld och hot blir ännu mer isolerad och riskerar ännu större utsatthet vid sjukskrivning. Det är också en aspekt som kräver omedelbara åtgärder. Skillnader i arbetsmiljö och arbetsvillkor för kvinnor och män kan också vara en orsak till skillnaden i sjukskrivning. Även osakliga könsskillnader i bemötande från hälso- och sjukvården kan påverka, eftersom undersökningar visar att kvinnor och män får olika behandlingar vid sjukdom samt att läkare sjukskriver kvinnor och män olika. Kanske finns det även aspekter som ännu är okända. Det behövs en översyn om varför kvinnor är mer sjukskrivna än män, med syfte att ta fram åtgärder för att uppnå målet om ett friskare och mer jämställt samhälle.
mot · H7021826 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmiljö för undersköterskor och tillkännager detta för regeringen. Antalet arbetsskador inom omsorgen är stort. Tunga lyft och felaktiga arbetsställningar i trånga arbetsutrymmen är en vanlig orsak till skador bland vårdbiträden, undersköterskor och personliga assistenter. Också unga arbetstagare drabbas i stor utsträckning i denna kvinnodominerade bransch. Belastningsergonomiska arbetsskador är den vanligaste orsaken. Sjukdomar beroende på organisatoriska och sociala arbetsmiljöproblem är dock den arbetsskada som ökar mest. Många av de arbetsskador som anmäls är orsakade av hot och våld. Hot och våld är en av de främsta anledningarna till anmälningar om arbetsskador bland undersköterskor. Mer än varannan undersköterska uppger att de blivit utsatta för våld eller hot om våld i arbetet . ökade antalet anmälningar om arbetsolyckor med sjukfrånvaro med och antalet anmälningar av arbetssjukdomar ökade med . av anmälningarna från detta yrke avser kvinnor. I har den manligt dominerade industrin kommit avsevärt längre i att avlasta de anställda än välfärdssektorn som är kvinnligt dominerad. Inom industrin gör robotar de tunga lyften åt arbetarna, medan undersköterskor fortfarande mestadels lyfter tungt. Lyft om är så vanligt bland undersköterskor mot snittet i samtliga yrken. Fyra av tio undersköterskor lyfter eller mer under arbetsdagen. Undersköterskor har i hög andel besvär med rygg/nacke. Fler än var sjunde undersköterska uppger att arbetet gör dem så trötta att privatlivet påverkas negativt. Det är dubbelt så många mot snittet i samtliga branscher. av undersköterskorna uppger att de nästan aldrig kan bestämma när olika arbetsuppgifter skall göras, mot för samtliga yrken. Undersköterskornas betydelse för svensk välfärd kan inte nog understrykas. Det är det vanligaste jobbet i . av arbetskraft är undersköterskor. Det är också ett av de absolut viktigaste jobben. Undersköterskorna finns där för oss när vi föds, när vi drabbas av sjukdom, när och om vi behöver hjälp på ålderns höst och ofta är de där även den dagen vi dör. De lägger om våra sår, tar blodprov och finns där för oss när vi behöver dem. De finns där oavsett tid . Vi behöver fler undersköterskor. Behoven ökar då vi blir fler och fler i , som vi lever allt längre. Det är hög tid att gå från ord till handling; arbetsmiljön för landets undersköterskor måste förbättras. Undersköterska är ett framtidsyrke. Yrkets status måste höjas. Den som arbetar som undersköterska ska med rätta känna stolthet över sitt yrkesval. Det ska också vara ett yrke där du inte riskerar att slita ut dig och din kropp, vare sig fysiskt eller psykiskt. Vi måste prioritera att finna en lösning på de problem som orsakar belastningsskador för yrkeskåren. Den psykosociala arbetsmiljön måste också förbättras som vi tar till krafttag mot hoten och våldet. Undersköterskor ska ha en hållbar arbetsmiljö som inte orsakar skador eller sjukdomar. Den offentliga sektorn borde gå före i sitt arbetsgivarskap. På så sätt skulle mycket av problemen kunna förebyggas och yrket skulle bli mer attraktivt.
mot · H7021829 · 2019-10-02 00:00:00 — Kompetensutveckling som möter teknikutveckling och en ökad digitalisering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att bredda utbildnings- och studiemedelssystemet och tillkännager detta för regeringen. Flera branscher är i förändring, bland annat handeln. Teknikutveckling och en ökad digitalisering gör att nya kunskaper efterfrågas. Det gör också att det råder brist på kompetent arbetskraft. För att möta arbetsgivarnas behov behövs en kunskapshöjning inom flera branscher. är tillgången på kompetensutveckling låg inom till exempel handelns arbetsplatser. Det är också viktigt att det finns möjlighet för personalen att utbilda sig så att de blir anställningsbara utanför sin bransch. Därför är det viktigt att det finns satsningar i det ordinarie utbildnings- och studiemedelssystemet som är bättre anpassade för yrkesverksamma och deras behov. För att möjliggöra vidareutbildning under hela yrkeslivet krävs att utbildnings- och studiemedelssystemen breddas så att de inte enbart riktar sig till unga heltidsstuderande. Det bör övervägas om det inte behöver bli enklare att kombinera arbete med studier och att få studiemedel längre upp i åldern och att det bör finnas studievägledare även för dem som befinner sig mitt i arbetslivet.