mot · H7023368 · 2019-10-03 00:00:00 — Den som cyniskt utnyttjar andra människors utsatthet för egen bör få ett kännbart straff. Straffen i för grov och organiserad människosmuggling bör skärpas väsentligt. Därtill bör driva på för höjda straff för människosmuggling i det EU-rättsliga regelverket. Det finns exempel på kommuner i som ger långvarig hjälp till personer som vistas olovligen i landet. Det kan exempelvis handla om hjälp med hyreskostnader. Vi anser att kommuner i sådana här situationer inte ska erbjuda långvarig hjälp. Det undergräver den reglerade invandringen. Det bör genom lagstiftningen införas förbud för kommuner att ge annat än mycket kortvarig hjälp till personer som vistas utan tillstånd i landet. Parallellt med att sådan kortvarig hjälp ges bör kontakt tas med . Frågan om personer som vistas här utan tillstånd ändå ska erbjudas svensk sjukvård och skola är komplex. Ett land kan i längden inte sända dubbla signaler till dem som stannar kvar olovligen eller tillåta att barn ärver sina föräldrars olovliga tillvaro i . Men barn kan inte heller hållas ansvariga för sina föräldrars agerande. anser att reglerna för rätt till sjukvård för människor som vistas i utan tillstånd till det bör återgå till det som gällde , när rättigheterna utökades. Det innebär att regioner och landsting endast ska kunna erbjuda akut (omedelbar) vård och behandling till vuxna som vistas här illegalt. Barn som saknar rätt att vistas här ska dock fortsatt ha rätt till sjukvård som andra barn. har barn som vistas olagligt i rätt till skolgång, från förskoleklass till gymnasiet. fanns ingen generell rätt till skolgång, utan kommuner fick själva avgöra från fall till fall. Vill man hindra framväxten av skuggsamhällen är det naturligtvis problematiskt att ge rätt till skolgång. Vår utgångspunkt är att dessa regler bör återgå till det som gällde . Frågan är dock juridiskt och moraliskt komplicerad och måste beakta hur en stramare lagstiftning är förenlig med internationella konventioner. I en analysrapport som gjorts inom framkommer att var femte asylutredning har brister och inte är tillräckligt omfattande i förhållande till ärendets beskaffenhet. Detta riskerar att åsidosätta rättssäkerheten i asylprocessen. bör ges i uppdrag att förbättra kvaliteten i asylutredningar. har myndigheten inte något sådant tydligt uppdrag, utan den åläggs enbart att analysera och följa upp handläggningsprocesserna. Enligt en internrevisionsrapport gällande fattas i genomsnitt ett asylbeslut av varje årsarbetare på asylprövning. Det kan jämföras med hur det såg ut . Då fattade man på två beslut . I är kravet att varje årsarbetare ska klara 100 beslut . Det finns mot denna bakgrund ett utrymme för att även förbättra sin effektivitet. En del i detta arbete bör vara att hantera asylansökningar där avslag är sannolikt i särskild ordning i större utsträckning än vad som sker . Det bör därtill av en oberoende instans genomföras en revision gällande effektivitet. Vi vill även se en översyn gällande verksamhet i stort. Den grundläggande uppgiften att upprätthålla den reglerade invandringen bör förstärkas. I det ligger att arbetet med bevisvärdering och riskbedömning förbättras samt att frågor som rör medicinsk åldersbedömning och återvändande ges ett större utrymme. För- och nackdelar med att dela upp i flera olika myndigheter ska övervägas inom ramen för denna översyn. Det behövs en ökad kostnadskontroll i verksamhet. Därför vill att stödboenden och schablonersättningar ska användas i mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar i större utsträckning. Vi vill också att Statskontoret snabbutreder om det finns förutsättningar att sänka de takpris som finns vad gäller asylboenden samt om nuvarande avtalstider för dessa boenden är lämpliga eller bör förändras. bör driva asylboenden i egen regi i större utsträckning. Det skulle möjliggöra långsiktiga relationer till kommunerna i fler fall. Det kan komma att finnas ett behov av upphandling av asylboenden i vart fall i perioder. I syfte att skapa en jämnare fördelning bör upphandlingar från privata aktörer i kommuner som redan tar ett stort ansvar för asylsökande undantas. Den som har nekats uppehållstillstånd i ett lagakraftvunnet beslut kan invända att det föreligger verkställighetshinder. Det kan till exempel handla om att de politiska förhållandena i hemlandet har förändrats eller att man har blivit för sjuk för att genomföra resan. prövar om det finns grund för invändningen. Anser att så inte är fallet, och saken rör åberopande av nya skyddsskäl, kan beslutet överklagas till en migrationsdomstol. anser att man bör överväga en mer effektiv ordning för invändning om verkställighetshinder. Ett alternativ är att en invändning på grund av nya skyddsskäl i vissa fall ska framföras direkt till en domstol i stället för till . Det finns inget tak för hur många timmar med offentligt biträde som kan beviljas i asylprocessen hos . I genomsnitt beviljas . Exempel finns på EU-länder som inte på samma sätt som erbjuder ett kostnadsfritt offentligt biträde i första instans. modell ligger närmast , men man har där ett tak på åtta timmars ersättning. vill att ett tak införs på max med offentligt biträde som beviljas för asylsökande i första instans. kan den som bor på till exempel ett HVB-hem, och därmed försörjs av offentliga medel, få efterlevandestöd om en av eller båda föräldrarna är avlidna. anser att detta inte är rimligt. Om man bor på ett HVB-hem, ett familjehem eller ett stödboende ska man inte ha rätt till efterlevandestöd. Utvisning på grund av brott Dagens förutsättningar för utvisning på grund av brott har i huvudsak sett likadana ut . Vi vill att dessa förutsättningar utökas. Om man kommer från ett annat land för att vistas eller bo i ska man följa lagstiftningen här. Brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning även om återfallsrisk inte föreligger. Så är inte fallet . En sådan förändring skulle bl.a. innebära att brott med hat- eller hedersmotiv leder till utvisning i fler fall än . Vi vill vidare att mindre hänsyn ska tas till den dömdes anknytning till när utvisningsfrågan prövas. I praktiken slipper många utländska medborgare som döms för exempelvis sexualbrott och grova våldsbrott utvisning på grund av deras anknytning till det svenska samhället eller familj och andra personer. Till exempel utvisas enbart av de som är dömda för våldtäkt och som har utländskt medborgarskap och som är folkbokförda i . För grov misshandel är motsvarande andel . Vad gäller särskilt EU-medborgare vill vi se en översyn av om förutsättningarna för utvisning på grund av brott kan utökas. Frågan om verkställighetshinder ska alltid prövas först i nära anslutning till då en verkställighet kan bli aktuell, dvs. då ett straff har avtjänats, och inte långt i förväg. Så görs inte regelmässigt . Vi vill också säkerställa att åklagare alltid yrkar på utvisning på grund av brott då förutsättningarna i lagstiftningen för detta är uppfyllda. För att kunna göra detta ska åklagare regelmässigt undersöka förekomsten av eventuella utländska brottmålsdomar. Vi vill därtill regelverket för återreseförbud. Begår man ett allvarligt brott såsom en grov våldtäkt eller ett grovt rån och saknar anknytning till är det till exempel rimligt med ett återreseförbud på livstid. aktualiseras livstids återreseförbud i regel först vid ett straffvärde eller längre. Det är angeläget att den som begår brott och som följd av detta utvisas inte återvänder till i strid med återreseförbudet. Vi vill att straffminimum för olovlig vistelse i strid med återreseförbud på grund av brott ska höjas från fängelse till fängelse . Polisen har som målsättning att en utvisning på grund av brott ska verkställas som en person friges från ett fängelsestraff. Det finns dock fall då en verkställighet inte är möjlig i samband med frigivningen. Det kan bero på en väpnad konflikt i hemlandet, att personen vägrar medverka till att hämta ut resehandlingar eller att hemlandet vägrar ta emot personen. I syfte att förbereda en verkställighetsresa efter ett straff finns möjlighet till förvar. Även uppsikt kan bli aktuellt i dessa fall. Uppsikt innebär att personen är skyldig att anmäla sig hos polisen eller . Vi vill skärpa lagstiftningen och tillämpningen rörande förvar och uppsikt i dessa fall. Det rimliga är att en person som är dömd till utvisning på grund av brott och som inte själv medverkar till återvändandet får vistas i förvar. Detta till dess att han eller hon medverkar till återvändandet, oavsett om det finns risk för fortsatt brottslig verksamhet eller inte. Om en utvisning inte kan verkställas på grund av förhållanden utanför den enskildes kontroll bör personen stå under uppsikt. Om förhållandena förändras som återreseförbudet gäller ska utvisningen verkställas. har en lång tradition av samarbete. I migrationspolitiken har dock samarbetet varit mer begränsat. har avvikit från , och med en mindre restriktivt utformad lagstiftning och med att ha haft ett betydligt högre flyktingmottagande ställt mot folkmängd. bör vara pådrivande för att samarbetet i på migrationsområdet förstärks. Vi bör också i större utsträckning lära av varandra genom erfarenhetsutbyte vad gäller migrationslagstiftningen och arbetet med återvändandet. bör också anpassa migrationslagstiftningen till att inte avvika från motsvarande lagstiftning i , och . Att införa tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel i lagstiftningen är ett exempel på en sådan harmonisering. Det finns en risk att behovet av gränskontroller inom blir långvarigt. Det gör det påkallat att inleda ett arbete med i första hand , men även och , i syfte att skapa en gemensam nordisk kontroll vid gränsen mellan och . Flera miljoner människor har sökt asyl i . Många har kommit till med människosmugglares hjälp. utnyttjar på ett skrupelfritt sätt den oerhört svåra situation som många människor befinner sig i och sätter deras liv i fara. Tusentals människor dör på . Antalet dömda människosmugglare är få. Drivkraften att ta sig till kan antas bestå . För detta talar bl.a. den stora befolkningsökning som vi kommer att se i framöver. EU som helhet och EU:s medlemsländer har stora svårigheter att hantera flyktingsituationen, och EU:s asylpolitik har varit illa fungerande . Några få länder, däribland , har tagit ett oproportionerligt stort ansvar. Så kan det inte fortsätta att vara. pågår förhandlingar på EU-nivå om en ny gemensam asylpolitik. Utsikterna till lösningar ser dock inte bättre ut . driver på för ett fungerande EU-gemensamt asylsystem. I det ligger att beslut efterlevs av alla medlemsländer. Om ett medlemsland bryter mot EU-gemensamma åtaganden måste det få konsekvenser. EU:s budget bör i större utsträckning användas som ett påtryckningsmedel för att nå dit. Regelverket som finns med böter skulle kunna kompletteras med ett system där ersättningar eller bidrag dras in om ett land inte följer EU-gemensamma beslut. Ett annat sätt är att tillämpa höjda respektive sänkta medlemsavgifter utifrån utvärderingar rörande hur väl beslut har implementerats. Det är viktigt att system av aktuellt slag utformas rättssäkert och förutsägbart. Vi vill att EU:s yttre gräns ska förstärkas. Medlemsländerna måste leva upp till de krav som ställs. Annars måste deras medlemskap i utvärderas och kunna leda till uteslutning. Europol och det polisiära samarbetet inom EU bör vidareutvecklas. Det handlar bl.a. om att stävja kriminella nätverk. Straffen för grov och organiserad människosmuggling bör skärpas väsentligt såväl i som på EU-nivå. Användningen av biometriska kontroller vid Schengens yttre gränser bör öka. Det finns också ett behov av en obligatorisk kontroll av fingeravtryck såväl för resenärer till Schengen från ett land utanför Schengen som även för dem som reser i motsatt riktning. hör till de länder som tar emot kvotflyktingar inom ramen för FN:s kvotflyktingsystem. Kvotflyktingsystem är det mest rättvisa och säkra system som finns för ett lands mottagande av människor med skyddsbehov. Vi vill arbeta för att fler EU-länder tar emot kvotflyktingar eller tar emot kvotflyktingar i större utsträckning. Nackdelarna med dagens EU-gemensamma asylsystem är omfattande. Det tar till exempel inte hänsyn till ett lands förmåga till mottagande och integration, som antalet människor på flykt är mycket stort. Dagens system uppmuntrar till människosmuggling och livsfarliga resor över . har också män och pojkar i praktiken större möjligheter att i praktiken ta asylrätten i anspråk än vad kvinnor och flickor har. Detsamma gäller ekonomiskt eller fysiskt starkare personer framför ekonomiskt eller fysiskt svagare. I dagens system splittras familjer. Vi ser även stora problem kopplade till återvändandet. Många människor söker asyl utan att ha ett sådant skyddsbehov som krävs för att beviljas uppehållstillstånd. När de får ett avslagsbeslut, i vissa fall väntan, vill de i stor utsträckning inte återvända till sina hemländer. Åtgärder som poliseskort och förvar blir därmed nödvändiga. Många stannar kvar och lever som gömda. För den grupp som beviljas uppehållstånd försvåras integrationen i det nya hemlandet på grund av de långa väntetider som i regel följer från en asylansökan till ett beslut. bör därför långsiktigt på EU-nivå vara pådrivande för ett nytt kvotbaserat flyktingmottagande, som ersätter dagens EU-gemensamma asylsystem. EU:s asylprövning ska i ett nytt system ske utanför eller vid EU:s gränser. En viktig del i ett sådant nytt system är ett förstärkt yttre gränsskydd i EU. Målet ska vara att förhindra att människor dör på , att stoppa människosmuggling och att ha kontroll över vilka människor som befinner sig i . En annan viktig del är ett förstärkt samarbete med länder utanför EU beträffande återvändandet. Bistånd, visumavtal och handel från EU:s sida ska sättas i relation till hur återvändandet fungerar. Arbetskraftsinvandring är ett sätt att ta sig till lagligt. Vi vill göra det lättare att arbetskraftsinvandra till EU. modell med goda möjligheter till arbetskraftsinvandring för både hög- och lågutbildade bör kunna användas av fler EU-länder/EU som helhet. Den fria rörligheten inom EU bör värnas. Detta sker bl.a. genom att missbruk av rörligheten beivras. tillåter att ett medlemsland vidtar åtgärder som är nödvändiga för att skydda sig mot personer vars beteende sannolikt utgör ett verkligt och allvarlig hot mot allmän ordning eller säkerhet. Vi ser ett behov av ett förtydligande av dagens bestämmelse. Även en persons tidigare beteende bör kunna beaktas vid bedömningen av om det nuvarande beteendet utgör ett verkligt och allvarligt hot. Vi vill även se en uppstramning av för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen. Den som är i för att arbeta och är medborgare i ett annat EU-land bör exempelvis inte få utbetalt till sig mellanskillnaden mellan barnbidrag i och barnbidrag i hemlandet för barn som bor i hemlandet tillsammans med den andre föräldern. Så är fallet .