mot · H702583 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ny programskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reversera sentida grundlagsrevisioners utmönstringar av begreppet svenska medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen ska utsättas för otillbörlig särbehandling med avseende på omständigheter som rör den enskilde som person och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om etniska, språkliga och religiösa minoriteters kultur- och samfundsliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenska språket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om första maj och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla helgdagar, utom första maj, som anges i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar ska lyftas in på lämplig plats i regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av för att hedra kommunismens offer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utmönstra uppräkningen av organisationer i 1 kap. 10 § regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundlagsfästa att valutan i är svensk krona och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska rättsordningen ska reformeras så att svenska domstolar kan återkalla medborgarskap under vissa omständigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skrivning om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omarbetad allmän flagglag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka exponeringen av nationella symboler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsången och tillkännager detta för regeringen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. Det innebär bland annat att partiet vilar på en solid demokratisk grund. För oss är det således självklart att folkstyret är det centrala vid stiftande av lagar. Lika självklart är det att all offentlig makt utövas under lagarna. Folkstyrets förverkligas genom grundlagen, regeringsformen. Den nuvarande regeringsformen härstammar, med vissa senare ändringar, . Den ersatte i sin tur grundlag som då var världens näst äldsta ännu tillämpande grundlag. Det svenska samhället har ändrats och de politiska värderingarna har svängt . står bakom det mesta som finns i regeringsformen men menar att tiden är mogen för att genomföra ett antal förändringar. Dessa förändringar är en bit på väg mot det goda sammanhållna demokratiska samhället. Det fundament på vilket regeringsformen vilar utgörs som ovan nämnt av folkstyret. Regeringsformen säger dock inget om det folk som faktiskt ska styra. Eftersom folkstyret och regeringsformen är till för och svenskarna bör regeringsformen, med förebild från andra europeiska länders grundlagar, inledas med en berättelse om som land och svenskarna som folk. Hur överflödigt och främmande det, fullt förståeligt, än kan ha tett sig för våra grundlagsfäder att behöva definiera något så uppenbart och grundläggande, ska det aldrig ens kunna ifrågasättas vilket folk det är som åsyftas i regeringsformens portalparagraf. Sålunda ska inte någon offentlig makt i kunna utgå från något eller några andra länders folk, åtminstone inte utan uttryckligt medgivande från det svenska folket. Överlag bör även sentida grundlagsrevisioners utmönstringar av svenska medborgare, till förmån för betydligt vidare begrepp som var och en, reverseras. Svensk grundlag ska naturligtvis åsyfta och åtnjutas av svenska medborgare i första hand. Därutöver kan förstås hela eller delar av motsvarande skydd och rättigheter som stadgas för medborgare även tillerkännas var och en som i övrigt är underställd svensk rättstillämpning, så länge inte annat följer av annan lag eller författning. Regeringsformen stadgar att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. En uppräkning av denna typ, där olika grupper pekas ut som särskilt skyddsvärda, framstår inte som lyckad vare sig man analyserar den från juridisk eller filosofisk utgångspunkt då den lätt leder till ett resonemang som landar i att alla är jämlika men vissa är mer jämlika än andra. Uppräkningen av grupper inkluderar heller inte den självklara grunden ”politisk uppfattning”. Det är självklart att ingen ska behöva utsättas för diskriminering oavsett grund. Det borde därmed räcka att stadga – givetvis med relevanta följdändringar i andra lagar – att ingen får utsättas för otillbörlig särbehandling med avseende på omständigheter som rör den enskilde som person. Vidare stadgas i grundlagen att det allmänna ska främja minoriteters egen kultur och samfundsliv i . Detta stadgande framstår inte heller som särskilt lyckat då en sådan grundsats försvårar den självklara principen att invandrare i ska assimileras, inte integreras. Sådana kulturella undantag bör endast vara förbehållna fem erkända historiska minoriteter. En annan förbisedd, men viktig symbolfråga, är den om svenska språket. Det svenska språkets ställning som huvudspråk i bör självklart grundlagsfästas. I grundlagen bör införas en stadga, där det anges vilka de svenska helgdagarna är och att de vilar på en historisk grund som kan vara både icke-konfessionell, och hednisk. Vid en sådan lagändring bör första maj utgå och ersättas med en annan dag, såsom till exempel , Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet. finns en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer. Det har tyvärr visat sig att svenska ungdomars kunskaper om kommunismens, till skillnad från nationalsocialismens, illgärningar är mycket bristfälliga och med tiden riskerar at försvinna. Mot denna bakgrund bör regeringen utreda möjligheten att införa en svensk minnesdag, såväl som ett monument, tillägnad kommunismens offer. Med suveränitet avses svenska statens självständiga oavhängighet gentemot andra stater samt emot över- och mellanstatliga organisationer. I tider där starka globalistiska och federala krafter verkar i och utomlands finns det goda skäl att stärka den svenska suveräniteten, både genom internationell diplomati, men även genom att verka för ökat nationellt självbestämmande hemma i . Regeringsformen medger att kan överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket till Europeiska unionen, EU. I själva verket är det inte säkert att konstitutionella frågor kommer förbli en svensk angelägenhet. Från sida anser man nämligen att har tolkningsföreträde även över svensk grundlag. Detta är oerhört allvarligt och måste motverkas. Ett av främsta mål inom EU-politiken är att så mycket självbestämmande som möjligt ska stanna i, och återföras till, . ska kunna gå med i, och om svenska folket så önskar, lämna mellanstatliga och överstatliga samarbeten. Skulle svenska folket besluta att inte längre ska vara medlem i EU kan lämna unionen först sedan EU-medlemskapets utmönstrats ur regeringsformen. En process som kommer ta då ett mellanliggande val sannolikt skulle behövas för att genomföra förändringen. Det är därför uppenbart att bestämmelser om vilka organisationer är medlem i eller samarbetar med inte bör finnas omnämnda i grundlagen. En annan organisation som finns omnämnd i grundlagen är , . Det svenska medlemskapet i FN är en självklarhet men det finns ingen anledning till att det, eller något annat av alla medlemskap i olika internationella sammanslutningar, ska omnämnas särskilt i regeringsformen. Det torde räcka med ett förtydligande i regeringsformen att deltar i internationellt samarbete i olika sammanhang. Det bör införas en stadga i grundlagen att valuta är svensk krona. Detta torde ge kronan ett välbehövligt skydd för det fall politikerna, i eller , mot folkets vilja, hastigt skulle vilja införa en annan valuta än kronan. Vad gäller den allmänna rättskipningen förekommer det att människor ljuger eller mutar tjänstemän för att få uppehållstillstånd och senare medborgarskap i . Andra individer kan ha uppträtt skötsamt i början och fått medborgarskap men sedan börjat ägna sig åt brottslighet. Vidare förekommer det tyvärr att individer ger sig av för att delta i främmande makts styrkor på ett sätt som strider mot internationell lag eller intressen, såsom terrorism. Detta är helt oacceptabla beteenden och medborgarskapet ska inte finnas till för att skydda sådana människor. Felaktigt förvärvade eller uppenbart förbrukade medborgarskap ska kunna återkallas, även om det innebär att en sådan person blir statslös. Ordensväsendet som fram till utgången av 1974 var rättsligt knutet till kungen är en skugga av vad det var. Vissa utmärkelser ligger vilande och andra kan endast delas ut till andra medborgare än svenska. Det är en märklig ordning att svenska medborgare som gjort insatser för landet inte ska kunna belönas på samma sätt som vi belönar utländska medborgare. välkomnade därför beslutet att tillsätta en parlamentarisk kommitté som bland annat ska tillse att ordensväsendet ska återuppväckas och kommer att följa utvecklingen noga. har alltid varit en monarki och ska så förbli. fanns en stadga att om den olyckliga händelsen skulle inträffa att står utan tronföljare ska skyndsamt tillse att en ny kung eller drottning kan väljas. Denna ordning bör införas på nytt. exempel på valda kungar i är och nuvarande kungens anfader . Flagga och nationella symboler I ett kungligt brev från sägs att svenska flaggan ska vara gult udi korssvijs fördeelt påå blott. dess har den svenska flaggan i varierande storlek och nyans vajat över landet. råder en ordning som innebär att utseendet på svenska flaggan regleras i lag men flaggdagarna regleras i förordning. Frågan om kungliga flaggdagar kommer att ses över i närtid i en parlamentarisk kommitté och kommer att följa utvecklingen noggrant. Det finns dock för övrigt inga föreskrifter som reglerar när myndigheterna ska flagga eller ens vilken flagga som ska föras. Frågan om flaggning över enskilda myndigheter blir istället föremål för beslut för den enskilda myndighetschefen. Många myndigheter flaggar även med EU-flaggan eller till och med politiska och ideologiska flaggor så som till exempel den så kallade Prideflaggan. Den svenska flaggan är en symbol för och därmed i förlängningen för svenska myndigheter. Alla regler för flaggning bör samlas i en enda flagglag. Flagglagen bör innehålla regler för flaggans utseende, ceremoniel för flaggning, vilka flaggdagar som ska anses vara officiella och att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan, eventuella gästflaggor och myndighetsspecifika flaggor. EU-flaggan och icke officiella flaggor bör överhuvudtaget aldrig finnas på offentliga byggnader. Flagglagen bör främst rikta sig till myndigheter och officiella byggnader. Privat flaggning bör uppmuntras snarare än påtvingas. Starka skäl talar också för att införa flaggskändning som ett separat brott i en ny flagglag. Frågan om nationella symboler är mycket viktig och det offentliga bör överhuvudtaget arbeta mer för att de nationella symbolerna ska synas i det offentliga rummet, något som kommer till korta på i ett globalt perspektiv. När t.ex. president talar i tv finns ofta en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – bredvid eller bakom podiet. För att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla bör både riksdag och regering verka för en ökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. Av samma orsak bör även stadgas att Du gamla, du fria är officiella nationalsång. Per (SD)