ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702573 · 2019-09-27 00:00:00 — Folkmordet bör belysas i skolmaterial och skrivas in i läroplanen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att folkmordet ska belysas i skolmaterial och skrivas in i läroplanen och tillkännager detta för regeringen. Under det sönderfall 1915–1918 mördades över 1,5 miljoner kristna invånare, däribland syrianer, armenier, assyrier, kaldéer och pontiska greker, i nuvarande . Målet var att skapa ett homogent land etniskt, med ett språk och islam som religion. I denna vision fanns inte längre plats för landets ursprungsbefolkning. Ett systematiskt planerat och genomfört folkmord på kristna invånare blev ett faktum. Genom deportationer, dödsmarscher och rena massavrättningar blev hela byar och områden rensade på sin kristna befolkning. av den syrianska befolkningen dödades och flera tusenåriga religiösa och kulturhistoriska byggnader förstördes. Förutom vittnesmål från överlevare finns en rad dokument som beskriver vad som hände. Utifrån dessa dokument går det att konstatera att ett folkmord har begåtts. Följande titlar är ett axplock av dokumentärer som visar på att det var ett folkmord som ägde rum , även kallat svärdets år (Seyfo på syrianska): The History of Armenian Genocide, Vahakn N. Dadrian Det glömda folkmordet av , , historieprofessor samt historieprofessor . finns inte många ögonvittnen till händelserna kvar i livet, men väl generationer av människor som under sin uppväxt berörts av det fasansfulla öde som deras släktingar gick till mötes. I bor cirka 150 000–200 000 barnbarn och ättlingar till folkmordsoffren. De önskar upprättelse och ett erkännande av regeringen, och att regeringen verkar för internationellt erkännande av folkmordet. Utöver detta bör folkmordet vara en del av studiematerialet i skolan. Dåvarande utrikesminister sade under sitt besök i följande till ättlingar av folkmordet: ”Vi måste – – vidta en lång rad åtgärder – till exempel att vi ger Forum för levande historia i uppdrag att göra en vandringsutställning 1915.” (SVT , 2018) Dåvarande utrikesministern presenterade även andra initiativ, som utbildningsmaterial i ämnet till landets skolor och en konferens om folkmordskonventionen. När nu har gått kan man konstatera att regeringen inte har uppfyllt ett enda av löftena. Det är viktigt att vi inte glömmer de grymma folkmord som har begåtts i historien. Vi får inte heller glömma att blev inspirerad av den systematiska planeringen, genomförandet och brutaliteten av massakrerna 1915. Före invasionen i sade han: ”Trots allt, vem kommer ihåg utrotningen av armenierna?” Därför bör det vara självklart att även 1900-talets första folkmord blir del av skolmaterialet och skrivs in i skolans läroplan. Detta för att påminnas, förhindra och förebygga så att inte andra medmänniskor utsätts för folkrättsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord. Att blunda för och inte reagera mot orättvisor, intolerans, diskriminering och förföljelse är att legitimera. Genom att hålla minnena och historien vid liv ser vi gemensamt till att det aldrig får ske igen.
mot · H702574 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i smittskyddslagen avskaffa den kontraproduktiva informationsplikten för hivpositiva och tillkännager detta för regeringen. gäller att hivpositiva har en straffsanktionerad plikt att upplysa en eventuell sexuell partner om sin medicinska status. utfärdade (då ) ett kunskapsunderlag där det konstaterades att risken för överföring av hiv är minimal vid samlag där kondom används, om den hivinfekterade parten har en välfungerande antiviral behandling. Även då kondom inte används är smittorisken mycket låg. Efter detta gäller att endast efter beslut från behandlande läkare kan den som lever med välbehandlad, så kallad smittfri hiv, befrias från informationsplikten. Informationsplikten är problematisk på flera vis. Den ger den hivpositiva partnern hela ansvaret i en potentiellt smittspridande situation, medan det rimliga är att alla människor, hivnegativa som hivpositiva, har ansvar för sin egen hälsa. Regeln bidrar till en försämring av det hivpreventiva arbetet genom att göra att människor vaggas in i en falsk trygghet om att om inget sägs finns ingen smittorisk och därmed inget eget ansvar för att använda kondom. Detta trots att forskning visar att de flesta som smittar andra inte själva vet om att de bär på viruset. Det är även väldigt svårt att leva upp till lagen och den medför rent praktiskt att många hivpositiva är rädda för att bli anmälda av sina före detta partners. för hiv-/aidsfrågor, , har riktat skarp kritik mot och andra länder som tillämpar straffrättsliga åtgärder mot dem som överför eller utsätter andra för risken att få hiv. Det finns ingen forskning som stöder att en bred tillämpning av strafflagstiftning förhindrar hivöverföring, utan snarare riskerar detta att undergräva de mänskliga rättigheterna. har uppmanat länder att begränsa kriminaliseringen till fall av avsiktlig överföring, det vill säga till när en person känner till sin hivpositiva status och utför handlingar i avsikt att överföra hiv och faktiskt gör detta. Internationellt existerar det en bred samsyn om att det aldrig bör förekomma tvång i arbetet när det gäller hiv. Det är främst framgångsrik hivprevention samt väl utbyggda möjligheter till testning som är framgångsrikt för att minska antalet hivöverföringar. Testning, vård och behandling måste ske på frivillig väg i stället för genom tvång och repressalier. Dagens lagstiftning kan få en motsatt effekt där en del väljer att inte testa sig då de vet vilka långtgående konsekvenser ett positivt provsvar kan få. Smittskyddslagens informationsplikt för hivpositiva är alltså relativt verkningslös ur medicinsk synvinkel och dålig som ideologisk markering. Den bör därför avskaffas. I stället bör fokus läggas på att minska stigmatiseringen genom information om att en väl fungerande behandling gör infektionen i princip smittfri, och genom att informationsplikten avskaffas helt.
mot · H702576 · 2019-09-27 00:00:00 — Förbud mot att hålla delfiner i fångenskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot att hålla delfiner i fångenskap och tillkännager detta för regeringen. Förutsättningar att främja god välfärd och tillgodose naturligt beteende saknas Den nya djurskyddslagen (2018:1192) syftar till att säkerställa ett gott djurskydd och främja en god djurvälfärd och respekt för djur. Vidare ska djur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras välbefinnande (naturligt beteende) Delfiner är vilda djur som är anpassade för att röra sig över stora ytor och jaga tillsammans. I sin naturliga miljö lever de i sociala strukturer med starka band till andra gruppmedlemmar. De är kognitivt komplexa varelser med hög intelligens. I fångenskap ges de inte den sociala och miljömässiga stimulans som är nödvändig för deras välfärd. De kan heller inte utöva sitt naturliga beteende, t.ex. i samband med jakt. Trots att delfiner på delfinarier hålls i en miljö fri från rovdjur och andra hot är dödligheten för delfiner i fångenskap högre än för delfiner i det vilda. Skälet för att hålla delfiner i fångenskap och utföra shower anges vara att det är ett sätt att utbilda och skapa engagemang. Delfinshowernas bidrag till utbildning är tveksamt. Vanligtvis innehåller föreställningarna mer spektakulära och känsloladdade element som inte förekommer i det vilda. Det bidrar knappast till ökad kunskap om delfiner eller att människor engageras i hoten mot havet och de hot som finns mot vilda delfiner och valar. Det är förbjudet att offentligt vid cirkus flytta runt och förevisa djurslag som apor, säldjur, elefanter och tigrar. Delfiner är en av få kvarvarande vilda arter som fortfarande tillåts visas upp för allmänheten i shower. Delfiner började hållas i fångenskap för omkring . Forskning som genomförts på vilda delfiner under har bidragit till ny kunskap om delfiners behov och naturliga beteende samt kunskap om hur kognitivt komplexa och sociala djur delfiner är. Det har lett till en förändrad vetenskaplig syn på förutsättningarna för att tillgodose delfiners behov i fångenskap. Mot bakgrund av numera etablerad kunskap om däggdjurs behov, förmågor och naturliga beteende beslöt att förbjuda hållning, avel, handel och infångande av delfiner och valar. De djur som hålls på anläggningarna kommer att få hållas kvar så länge inga nya avlas fram. Ett etiskt alternativ för att ta fortsatt ansvar för de delfiner som hålls på delfinarier bör vara djurfristäder i öppet vatten där forskning kan bedrivas och där besökare, t.ex. via undervattenskameror, kan lära sig om delfiners naturliga beteenden och om hoten mot dem. Ett förbud mot hållning, avel och uppvisning av delfiner i fångenskap är i linje med nya djurskyddslagstiftning som syftar till att främja en god djurvälfärd och respekt för djur. bör därför ge regeringen i uppgift att lagstifta emot hållning av delfiner i fångenskap i . Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · H702579 · 2019-09-27 00:00:00 — Tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av , och detta tillkännager för regeringen. Vikten av modersmålsundervisning är väl belagd. Principen enligt skollagen är att en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om det talas i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Förskolan ska också medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Från har elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna fått utökad rätt till undervisning i modersmål. En grupp som faller vid sidan av är barn som är placerade av i t.ex. familjehem. Barnet kan ha placerats i en familj som inte talar det språk som talas av de biologiska föräldrarna. Vissa skolor gör tolkningen att barnet inte har rätt till modersmålsundervisning eftersom språket inte talas i det hem där barnet vistas. Det är ofta upp till respektive skola att bedöma detta, och huruvida trycker på i frågan har ibland betydelse för om det blir av. Det är mycket viktigt att ett barn som placeras av ges möjlighet att behålla kontakten med sitt ursprung. Möjligheten att kommunicera med sina anhöriga på det språk som de är vana vid är en viktig del av detta. I de fall det i familjehemmet inte talas samma språk som i ursprungsfamiljen bör ansvarig kommun se till att barnet får god tillgång till sitt modersmål. En rätt till modersmålsundervisning för dessa barn behövs, på samma sätt som om de bott kvar i sin ursprungsfamilj. Förslag bör tas fram på hur denna rätt i praktiken kan regleras och säkerställas.
mot · H702580 · 2019-09-27 00:00:00 — Ökad transparens vid lobbning i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens vid lobbning och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Förtroendevalda i politiska partier agerar efter politiska partiers agendor och sin egen personliga övertygelse, och emellanåt även efter samtal med företrädare för intresseorganisationer eller andra företrädare för organiserade intressen. Dessa kan vara mer eller mindre ideella, men det de har gemensamt är att syftet ofta är att påverka den förtroendevalda att agera på ett visst sätt. Vi måste bejaka förtroendevaldas möjligheter till kontakt med samhället och olika organisationer, kontakterna bör så långt som möjligt präglas av tydlighet och öppenhet. Lika lite som det ska råda någon tvekan och tvivel om vem eller vilka som finansierar den politiska verksamheten, ska det råda något tvivel om vilka intressen som påverkar den. Några exakta uppgifter om hur omfattande den så kallade lobbyismen är i på olika politiska nivåer och vilka effekter denna har, finns inte. Vi vet inte heller hur vanligt förekommande det är med lobbyister som agerar utan att uppge vem deras uppdragsgivare är. För att kunna utveckla ytterligare åtgärder för att öka transparensen, utan att äventyra medborgarnas möjlighet till dialog med förtroendevalda, behövs mer kunskap. har emellertid på ett tydligt sätt visat att transparensen brister . har det rapporterats flitigt om hur resursstarka intressen kunnat påverka centrala politiska beslut, i det dolda, i en riktning som skiljer sig från det resultat som väljarna gav stöd till i det senaste valet. I ljuset av detta är det viktigt att se över förutsättningarna att öka transparensen vad gäller lobbying. bör därför ställa sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens kring lobbyister och tillkännage detta för regeringen. Register över lobbyister vid En konkret åtgärd för att öka transparensen är inrättandet av ett register i över så kallade lobbyister som agerar för olika intressen gentemot riksdagsledamöter och anställda vid partikanslierna. Detta är något som också har inrättats i andra länder liksom i . Vi föreslår att ett sådant register skapas och att det i registret ska anges person, arbetsgivare och huvudsakliga inkomster av lobbyverksamhet mot riksdagspartier. Vi bedömer att detta ökar möjligheten till kontroll av hur partipolitiken påverkas och kan öka allmänhetens förtroende för denna. Därmed stärks demokratin. bör därför ge riksdagsstyrelsen tillkänna vad som anförs om behov av ett register för så kallade lobbyister.
mot · H702589 · 2019-09-27 00:00:00 — Inför finsk modell för bostadslån ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att införa en finsk modell för bostadslån i och tillkännager detta för regeringen. gjorde de fyra storbankerna en sammanlagd vinst på hela . En stor del av bankernas vinster kommer från bolånen. Bankernas vinster på bolånen, bolånemarginalerna, ligger på historiskt höga nivåer (se figur 1 nedan). Sedan finanskrisen –2009 har bolånemarginalerna ökat kraftigt och toppade /18, då de låg på . har bankernas bolånemarginaler sjunkit något, men de ligger fortfarande på historiskt höga nivåer. Figur 1 Bankernas bolånemarginaler, 2003-2019 (juni) Utvecklingen i vårt nordiska grannland har delvis varit annorlunda. Figuren nedan visar utvecklingen av bankernas bolånemarginaler i och mellan . Figur 2 Bankernas bolånemarginaler i och , Källa: , dnr 2019:1168. Medan de svenska bankernas bolånemarginaler ökade ända fram /18 började de finska bankernas marginaler på bolånen att vända ned /14. Skillnaden i bolånemarginaler mellan de både ländernas banker uppgår () till . För ett svenskt bostadslån på motsvarar detta högre räntekostnader på . [1] En bidragande orsak till att de svenska bankerna har kunnat pressa upp sina bolånemarginaler är den svaga sits som de svenska bolånekunderna har gentemot banken vid en förhandling om bolåneräntan. Kunderna vet t.ex. i allmänhet inte hur stora bankens upplåningskostnader för bolånen är, vilket gör det svårt för kunden att värdera bankens erbjudanden i en förhandling. I däremot sätts bostadsräntorna ofta som ett påslag på internbankräntan i euroområdet, Euribor. Det blir då tydligt för kunden hur stort påslag banken gör, vilket gör det lättare för kunden att jämföra och värdera bankens erbjudande. föreslår att ett liknande system införs i . Bankerna ska vara skyldiga att presentera den s.k. Stiborräntan, som är den svenska internbankräntan. Denna ska sedan utgöra basen för den fortsatta förhandlingen mellan kund och bank om bostadsräntan. Bankerna ska sedan vara skyldiga att redovisa påslaget på Stiborräntan uttryckt både i procentenheter och i kronor. Regeringen bör återkomma till med förslag om att införa en finsk modell för bostadslån i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ciczie Weidby (V) [1] , Dnr 2019:1168
mot · H70259 · 2019-09-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:144 om Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen måste skärpa sin uppföljning av brister i skolor och tillkännager detta för regeringen. (RiR) har i sin rapport 2019:6 granskat Statens skolinspektions uppföljning av tillsynsbeslut för att bedöma om uppföljningen av besluten genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Granskningen omfattar tillsynsbeslut inom ramen för myndighetens regelbundna tillsyn som har resulterat i ett föreläggande. En ändamålsenlig uppföljning bör enligt RiR kontrollera att de identifierade bristerna är åtgärdade och avhjälpta innan ärenden avslutas. Uppföljningen bör även vara transparent, skyndsam och likvärdig. övergripande slutsats är att det finns brister i Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbesluten. En av de vanligaste bristerna som Skolinspektionen identifierar gäller frågor rörande trygghet och studiero. I mer än hälften av de granskade fallen har Skolinspektionen inte gjort något uppföljningsbesök för att säkerställa att bristerna avhjälpts, utan har avslutat ärendet enbart utifrån huvudmannens skriftliga redovisning. framför att det i dessa fall kan vara svårt att avgöra om en brist verkligen har avhjälpts eller ej. Trygghet och studiero är av yttersta vikt inte bara för lusten att gå till skolan utan även för möjligheten att tillgodogöra sig undervisningen på bästa sätt. kommer rapporter om att lärare får lägga alltmer tid på att upprätthålla ordning i klassrummen. De elever som drabbas är främst de som har allra störst behov av hjälp. Just därför är det viktigt att komma till rätta med ordningsproblemen i skolan. ser allvarligt på kritiken om att Skolinspektionen inte på ett tillfredsställande sätt säkerställer att bristerna åtgärdats. Skolinspektionens uppgift är att säkerställa att kommuner och fristående skolor följer skollagen samt att skolverksamheten i övrigt är av hög kvalitet. Då gäller det också att det ställs höga krav på den granskande myndighetens verksamhet. Detsamma gäller kraven på att regeringen agerar. Skolinspektionen har aviserat att den, på grund av bristande resurser och alltmer komplexa ärenden, kommer att ha en betydligt lägre ambitionsnivå vad avser inspektioner och granskningar framöver. Detta är synnerligen allvarligt. anser att regeringen omgående måste se till att Skolinspektionen ges förutsättningar att agera korrekt för att säkerställa att brister avhjälpts. Detta kan t.ex. göras genom tydliga instruktioner i regleringsbrevet till myndigheten.
mot · H702591 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftningen i syfte att förbättra tillsynen, skärpa regleringen kring användningen av fyrverkerier och öka efterlevnaden av lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Fyrverkerier kan vara till glädje för en del, men får också en rad negativa konsekvenser. Ljudet kan upplevas som mycket skrämmande för både människor och djur. När det inte går att förutsäga när skjutandet ska pågå är det givetvis extra svårt att själv vidta försiktighetsåtgärder. Vi vet dessutom att människor skadas allvarligt, t.o.m. dör, . Till detta kommer en problematik med bränder orsakade av fyrverkerier. De kemikalier som ingår är också en belastning på miljön. Det handlar också om spridande av giftiga ämnen i naturen och om skräckslagna husdjur. För exempelvis människor med demenssjukdomar och människor, särskilt barn, som flytt undan krigssituationer och i många fall lider av posttraumatisk stress kan fyrverkerier skapa stor oro och mycket obehag. Även många andra störs av fyrverkerierna och upplever obehag då de avfyras i närheten av bostäder. Det är glädjande att MSB nu skärpt reglerna kring försäljning och användande av raketer med styrpinne. Men det finns många skäl för att reglera användandet av fyrverkerier ytterligare – miljöskäl, personskadeskäl, djurskyddsskäl osv. Det handlar bl.a. om att i större utsträckning begränsa användandet till vissa anvisade platser och tidpunkter, samt att reglera vem som får sälja och köpa fyrverkerier och när detta ska få ske. finns dock brister när det gäller såväl tillsyn som efterlevnad. Det bör därför göras en översyn av lagstiftningen i syfte att förbättra tillsynen, skärpa regleringen kring användningen av fyrverkerier och öka efterlevnaden av lagstiftningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou (V)
mot · H702593 · 2019-09-27 00:00:00 — Viltkött är fritt från antibiotika och andra främmande tillsatser och är det mest miljövänliga kött vi kan äta. Vilda djur föds fria, lever fria i naturen och väljer själva vad de äter. Dessa djurs kött är ekologiskt i ordets rätta bemärkelse. Med anledning av detta bör regeringen verka för att förmå kommunerna att köpa in och servera viltkött i skolor och på äldreboenden.
mot · H7026 · 2019-09-10 00:00:00 — Ombyggnation av /47 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta ombyggnationen av /47 och prioritera och tidigarelägga ombyggnationen av sträckan –Slättäng, baserat på förslag i genomförd åtgärdsvalsstudie, och tillkännager detta för regeringen. Uthålligt arbete lönar sig. är det invigning av den ombyggda vägsträckan /47 mellan och . Flera mycket allvarliga olyckor har gett vägen öknamnet ”dödens väg”. Många har drivit frågan om en ombyggnation . jag blev invald i 2010 har jag drivit på för en tidigareläggning och 2012 kunde jag tillsammans med statsrådet (KD) presentera att vägen prioriterades i Alliansens infrastrukturbudget. Det i sig var givetvis en stor framgång och planeringsarbetet kunde påbörjas hos . Tack vare prioritering tidigarelades ombyggnationen och prioriteringen fastställdes i den nationella planen . När nu vägen står klar och invigs är det en stor glädje och även lättnad. Trafiksäkerheten höjs väsentligt och ombyggnationen underlättar pendling, vilket gynnar det lokala företagandet och alla som använder vägen för att ta sig till jobbet, fritidsaktiviteter eller familj och vänner. Men /47 slutar inte i . Vägsträckan från till Slättäng är också eftersatt och behöver rustas upp. När nu vägen mellan och är klar är det också troligt att trafiken kommer att öka och därmed också belastningen på den del som inte är ombyggd. Därför är det angeläget att prioritera och tidigarelägga ombyggnationen av /47 från till Slättäng. Vägsträckan är viktig att prioritera enligt både kommun och Region . Vägen är utpekad i den regionala transportplanen 2018–2019 som ett viktigt stråk med mer än 4 000 trafikerande fordon . Väg 26/47 är ett av de stråk i länet som är i störst behov av åtgärder. 57 olyckor har inträffat på sträckan . Av dessa var två dödsolyckor. Vägsträckan är inlagd i långsiktiga plan men bör tidigareläggas med tanke på trafiksäkerheten och för att underlätta pendling mellan olika arbetsmarknadsregioner. Sträckan är en del av en viktig pendlingsväg mellan /Sydöstra och . Vägen saknar mötesseparering, är smal och har dålig profilstandard. Dessutom finns ett stort antal plankorsningar och anslutningar. Sammantaget gör det att olycksrisken är stor och framkomligheten dålig i högtrafik. Det är nu viktigt att prioritera arbetet med att bygga ut sträckan fram till trafikplats , där och delar sig. har tillsammans med kommun genomfört en åtgärdsvalsstudie för sträckan –Slättäng. Sträckan föreslås i huvudsak byggas om till två-plus-ett-väg med undantag för några enstaka sträckor ett-plus-ett, med mittseparering och viltstängsel utmed vägen. Hastighetshöjning föreslås /h. En gång- och cykelbana byggs mellan norra infarten till och Broholm. Sträckans längd är och den beräknas kosta . Vägsträckan finns utpekad i plan som namngiven investering som föreslås förberedas för byggstart senare –2029. Det är angeläget att sträckan prioriteras och tidigareläggs i framtagandet av den nationella planen. är det viktigt att regeringen inte drar ombyggnationen i långbänk utan prioriterar vägen så att ombyggnationen kan komma igång tidigare. Detta bör ges regeringen till känna.