mot · H7022990 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2 Förstärkningar av nuvarande pensionärers ekonomi 2.1 Höjt bostadstillägg för pensionärer 3 står inför en stor demografisk utmaning 3.1 Riktålder för pension 3.2 Fler behöver arbeta mer och längre 3.3 Åtgärder för ett senarelagt utträde från arbetsmarknaden 3.3.1 Åtgärder för en tidigarelagd etablering på arbetsmarknaden 4 Mer jämställda pensioner 4.1 Stärkt pensionsrätt för barnår 4.2 Automatiskt delad premiepension för föräldrar 4.3 Ändrade kvalificeringsregler för garantipension 5 Övriga budgetpåverkande anslagsförändringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skillnaden i beskattning av pension och arbete ska slopas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket inom bostadstillägget för pensionärer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka pensionsrätten för barnår med och höja jämförelseinkomsten i pensionsrätt för barnår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan föräldrar som har barn som inte fyllt , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort undantagsregeln för grupperna med flyktingskäl, alternativt skyddsbehövande och övrig skyddsbehövande vad gäller kvalificering till garantipensionen och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Avvikelse från regeringen (KD) Tabell 2 Avvikelser gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Att bygga ett samhälle seniorvänligt där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som graden av respekt för, tillvaratagande av och omsorg om den äldre generationen. Årsrika personer ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Man ska kunna åldras i trygghet med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Äldre ska ses som unika personer med skilda intressen och bakgrunder, behandlas väl och kunna känna välbefinnande. En sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället får och kan inte bara handla om vård och omsorg. I har vi satt våra fysiska behov i sådant fokus att de sociala, själsliga och andliga lätt glöms bort eller negligeras. Det friska åldrandet, att se äldre som en resurs att ta till vara och att ha ett väl fungerande samspel mellan generationerna är lika viktiga beståndsdelar. Att känna välbefinnande och meningsfullhet är viktigt för alla människor. Det offentligas insatser ska medverka till detta. Alla har rätt att åldras med bibehållen värdighet, men många äldre känner oro inför av livet. För många äldre är påtvingad ensamhet och isolering en bister realitet. ser flera angelägna politiska åtgärder och reformer som på såväl kort som lång sikt stärker äldres ekonomiska ställning. En viktig grund är dock den pensionsreform som trädde i kraft . Denna garanterar pensionssystemets stabilitet och är något som värnar. har i budget efter budget föreslagit kraftiga förbättringar för pensionärer där vi har finansierat ett fullständigt borttagande av skillnaden i beskattning mellan pension och lön. Vi vet att detta spelar stor roll för enskildas, inte minst äldre kvinnors, ekonomi och för möjligheten att flytta till ett anpassat boende. Genom att och gemensamma budget antogs av genomfördes en skattesänkning som kom alla pensionärer till del. Hade regeringens budgetproposition gått igenom hade endast pensionärer med en pension fått sänkt skatt. KD/M-budgeten innebar också att den särskilda löneskatt för äldre som vänsterregeringen införde kunde tas bort . En viktig åtgärd; vi behöver uppmuntra erfarna socialsekreterare, barnskötare, lärare och sjuksköterskor med flera att arbeta vidare efter och då är en extraskatt på denna kompetens förödande. Vi har också drivit krav om förbättringar för de sämst ställda pensionärerna. har regeringen realiserat pensionsgruppens förslag om förbättrat grundskydd för pensionärer, något även har argumenterat för i pensionsgruppen. Värdighet känner ingen ålder. Ytterst är ett seniorvänligt samhälle en fråga om etik och anständighet. 2 Förstärkningar av nuvarande pensionärers ekonomi har länge varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna. Under alliansregeringarna –2014 förhandlade vi fram hela fem sänkningar av skatten på pensioner och därutöver tre höjningar av bostadstillägget för pensionärer. För en ”garantipensionär” kom detta att innebära motsvarande en extra pensionsutbetalning , jämfört med om förändringarna inte hade vidtagits. kommer troligen Pensionsgruppens, och därmed , förslag om en höjning av garantipensionen (+200 kronor) för nästan 700 000 pensionärer och en höjning av taket i bostadstillägget (till ) att träda i kraft. Det ligger helt i linje med politik, även om vi menar att det finns ytterligare åtgärder som bör vidtas som vi pekar på nedan. 2.1 Höjt bostadstillägg för pensionärer Cirka 290 000 pensionärer får bostadstillägg för pensionärer () som är ett tillägg till den allmänna pensionen, garantipensionen och äldreförsörjningsstödet, som alla är en del av grundskyddet för pensionärer. Det riktar sig med andra ord till de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna. Ett allvarligt problem är att flera pensionärer som har rätt till detta tillägg inte ansöker om det. Enligt är det 129 000 pensionärer som har rätt till bostadstillägget men som av olika anledningar inte tar del av detta. Till följd av att hushållens inkomster har ökat, räntorna har varit låga och bostadsbristen har varit stor har bostadspriserna gått upp kraftigt. Detta har även gällt hyrorna, även om de har stigit i lägre takt. har länge drivit på för en höjd BTP då det är en satsning som stärker pensionärer med små marginaler och drivit denna fråga i Pensionsgruppen. De förbättringar som föreslås av Pensionsgruppen är därför ett steg i rätt riktning. Men vi vill gå ännu längre. Vi vill att hyrestaket i bostadstillägget höjs till för ensamstående och till per person för sammanboende, i jämförelse med Pensionsgruppens förslag om 7 000 för ensamstående och 3 500 för sammanboende. Sammantaget lägger 2020, 2021 och 2022 på ett förbättrat bostadstillägg för pensionärer. 3 står inför en stor demografisk utmaning befolkning lever i genomsnitt allt längre, och den så kallade försörjningskvoten växer. Den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder blir mindre och mindre i förhållande till övriga åldersgrupper, med resultatet att försörjningsbördan för dem som arbetar ökar. var försörjningskvot knappt 75, vilket innebar att 100 personer i den antagna arbetsföra åldern 20–skulle försörja nästan 75 personer i icke arbetsför ålder. Enligt SCB:s prognos kommer denna kvot att uppgå till 92 personer. Denna demografiska utmaning kan förväntas skärpas ytterligare framöver till följd av de senaste årens stora migration till , förutsatt att inte sysselsättningsgraden bland utrikes födda, framför allt hos utomeuropeiskt födda, förbättras drastiskt. Sammantaget innebär den demografiska utvecklingen stora ansträngningar för hela samhällsekonomin, och därigenom för såväl finansieringen av vår gemensamma välfärd som för pensionernas utveckling och för äldres generella välstånd. Utmaningen är av en sådan dimension att framtiden för välfärdsstaten som vi känner den hänger på hur klarar av att möta den. 3.1 Riktålder för pension Sedan vårt nuvarande pensionssystem sjösattes har medellivslängden förlängts . Detta är positivt men innebär också, givet att inget görs, att pensionerna blir lägre eftersom de måste räcka . Pensionsgruppen, där ingår, har därför lagt fram ett förslag om riktålder och förändringar av lägsta ålder för uttag av pension. Dessa förslag kommer att hanteras av . Med riktålder avses åldersgränser för pension som automatiskt justeras upp med ungefär två tredjedelar av medellivslängdsökningen. Det är ingen fast pensionsålder som föreslås, utan man ska även fortsättningsvis ha möjlighet att själv bestämma när man vill gå i pension. Med en riktålder undviker vi en situation där pensionerna annars sjunker för varje generation givet att medellivslängden fortsätter att öka. Pensionsgruppens förslag är att justera den lägsta åldern för uttag av allmän pension, garantipension och justerar som en konsekvens av detta den så kallade LAS-åldern: Lägsta åldern för uttag av allmän pension höjs från 61 till 62 och därefter till 2023 och till 2026. Lägsta åldern för uttag av garantipension höjs från 65 till 2023, och 2026 knyts den till den fortsatta medellivslängdsökningen. Här finns ett undantag för dem som redan har arbetat ett långt arbetsliv. LAS-åldern höjs från 67 till 68 och till 2023. Den knyts sedan till medellivslängdsökningen. Fler behöver arbeta mer och längre För att ska klara av att möta den demografiska utmaningen behövs till att börja med en långsiktigt stark och stabil ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå. Det krävs att fler arbetar mer. Fler ska få chans att arbeta av sin förmåga. För att åstadkomma detta behövs i sin tur en generell ekonomisk politik som främjar innovationer, risktagande, entreprenörskap, företagande, arbete och en välfungerande matchning på arbetsmarknaden. Även om svensk ekonomi går starkt kommer inte denna situation att vara för evigt. Det är från det perspektivet olyckligt för både nuvarande och kommande pensionärer att regeringen länge har fört en politik som inte i tillräcklig utsträckning stärker konkurrenskraft långsiktigt. för i motsats till detta en politik som sänker skatten på arbete och företagande och som har som ett huvudsakligt mål just att stärka svensk konkurrenskraft. Tätt sammankopplat med den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen är behovet av att den genomsnittliga aktiva tiden på arbetsmarknaden förlängs. Politiken kan och bör göra en hel del för att skapa både bättre förutsättningar och starkare incitament för detta. Det som oftast behandlas i debatten är förslagen på åtgärder för att få äldre att stanna kvar längre i arbetslivet. Vanligast förekommande är diskussionen kring pensionsåldern. 3.3 Åtgärder för ett senarelagt utträde från arbetsmarknaden Det är naturligt att pensionsåldern justeras uppåt när medellivslängden stiger. var medellivslängden för kvinnor , medan männens medellivslängd var kortare, . Sedan pensionsreformen 1994 har medellivslängden ökat med för kvinnor och för män. Det har därför varit naturligt att se över gränserna för uttag av inkomstgrundande allmän pension och även se hur vi kan senarelägga utträdet från arbetsmarknaden. vill stärka incitamenten och möjligheterna för äldre att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. får den som har fyllt men fortfarande arbetar ett fördubblat jobbskatteavdrag, vilket följaktligen gör att vederbörande får behålla mer av sin lön efter skatt jämfört med en person som inte har uppnått denna ålder. vill även ge dem som är eller äldre och fortsätter att arbeta ytterligare en skattelättnad. För en äldre med i inkomst ger det mer i sänkt skatt, utöver det redan förhöjda jobbskatteavdraget. Reformen kostar 2020–2021 och 2022. 3.3.1 Åtgärder för en tidigarelagd etablering på arbetsmarknaden Att äldre arbetar längre upp i åldrarna kan dock inte vara det enda svaret på den demografiska utmaningen. Sannolikt finns till och med större möjligheter att förlänga arbetslivet genom att sänka den genomsnittliga åldern för när unga gör entré på arbetsmarknaden. Enligt SCB har etableringsåldern – definierat som åldern då av en årskull förvärvsarbetar – pendlat för män och 29 och för kvinnor, vilket är att jämföra med en etableringsålder på 20 och . med vilken denna etableringsålder kan sänkas är viktigt såväl för samhället som för pensionssystemet, men också för den enskildes framtida pension. Samhället och pensionssystemet skulle gynnas av en högre sysselsättning med mer inbetalda skatteintäkter och sociala avgifter. Den enskilde skulle få en högre livsinkomst och följaktligen också mer i pension då den dagen kommer. Den pensionskrona som betalas in tidigt får fler år på sig att växa med ränta-på-ränta-effekten än den pensionskrona som betalas in sent. Den senare effekten ska inte underskattas. Pensionsförvaltaren presenterade i rapporten ”Ett långt arbetsliv börjar tidigt” flera räkneexempel på hur den totala månatliga pensionen kan se ut beroende på om en person etablerar sig på arbetsmarknaden vid 25 eller . Exempelvis kan pensionen för en privatanställd tjänsteman med svag löneutveckling skilja sig åt mer än . För att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden vill därför stärka de ekonomiska incitamenten för unga att stå till arbetsmarknadens förfogande och börja arbeta tidigare. Dels gör vi detta genom att införa ett fördubblat jobbskatteavdrag för personer . Vid sidan om att göra det mer lönsamt att arbeta för alla unga så ökar denna skattesänkning också attraktiviteten i de inträdesjobb som och den dåvarande alliansregeringen lade fram förslag om, och som syftar till att förenkla för bland annat de unga som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma i egen försörjning. satsar 2020–2021 och 1,1 miljard 2022 för detta. För att tidigarelägga inträdet på arbetsmarknaden för fler skjuter till 2020–2022 för att införa en examensbonus för personer som tar ut en akademisk examen innan de fyller . Denna bonus består i en tvåårig förlängd tid med dubbelt jobbskatteavdrag, alltså fram till 27-årsdagen. För att skapa ytterligare incitament till en tidigarelagd etablering på arbetsmarknaden föreslår även en viss förändring av studiemedelssystemet. kan studenter få studiemedel i högst för studier på heltid på högskoleutbildningar och andra eftergymnasiala utbildningar, detta oavsett om studierna leder mot en examen eller inte. menar att tidsgränserna för studiemedel på eftergymnasial nivå bättre bör anpassas till utbildningarnas längd. Det antal månader med studiemedel som det ska finnas en generell rätt till bör bli färre än , som studerande på längre utbildningar och studerande som ska bygga på en examen på grundnivå bör ges möjligheter att få ytterligare studiemedel. anser alltså att vissa bör kunna få studiemedel än , varigenom drivkraften för välplanerade och effektiva studier ökar. Studerande på längre utbildningar bör likaså ges bättre möjligheter att kunna slutföra sina studier. Konkret anser att universitets- och högskolestudenter ska ha en generell rätt till studiemedel . med studiemedel måste den som önskar mer studiemedel kunna uppvisa antingen en examen från en minst treårig utbildning, eller fullgjorda studier på en utbildning som syftar till en examen som omfattar minst 3,5 års heltidsstudier. Med detta förslag kommer det inte att i lika hög utsträckning som vara möjligt att läsa enbart fristående kurser på lägre nivåer eller att byta mellan olika utbildningar, även om förslaget lämnar ett utrymme för felval och andra förseningar . För studerande som vill komplettera en treårig examen med till exempel en masterutbildning eller med andra påbyggnadsstudier, samt för studerande på längre utbildningar, kommer som att lämnas ett utrymme studier. har en hög genomsnittlig examensålder i en internationell jämförelse. Enligt (2018) hade en examensålder på för de som läst masterutbildningar. I likhet med övriga länder är trenden att unga tar sin examen allt . Att de unga blir allt äldre innan de kommer ut i arbetslivet är ett problem då det innebär att de har färre år på sig att spara ihop till den egna pensionen. Till detta kan konstateras att den så kallade utbildningspremien är låg i . Enligt ”Education at a Glance” är löneskillnaden bland EU-länderna mellan dem som har en högskoleutbildning och dem som har en gymnasieexamen, medan den är i . Det finns därför anledning att se över vad som kan göras för att tidigarelägga inträdet på arbetsmarknaden. Vinsterna för samhället, pensionssystemet och den enskilde i en tidigarelagd genomsnittlig examensålder är desamma som anges ovan. Men därutöver kan också tilläggas att dagens höga examensålder leder till minskad produktivitet bland de sysselsatta eftersom det arbete som studenterna utför före och som regel är mindre produktivt än det arbete som de kan utföra när de har slutfört sina studier. Rent samhällsekonomiskt blir också den akademiska utbildningen mer lönsam ju tidigare i livet den sker, helt enkelt för att den då medför fler yrkesverksamma år med en högre produktivitet. Ju en person tar på sig för att slutföra en specifik akademisk utbildning, desto högre blir också kostnaderna för studiemedel. 4 Mer jämställda pensioner Dagens kvinnliga ålderspensionärer har i regel lägre pension än manliga ålderspensionärer. Det beror på att kvinnor i genomsnitt har en lägre pensionsgrundande inkomst än män, vilket i sin tur huvudsakligen grundar sig på att kvinnor historiskt har arbetat färre år än män och på ojämlikheter i lönestrukturen. Enligt SCB är den enskilt största förklaringen till löneskillnaderna mellan män och kvinnor att kvinnor och män finns i olika yrken. Därutöver har män i genomsnitt högre lön än kvinnor i de flesta yrken, även i många kvinnodominerade sådana. En annan faktor bakom skillnaderna i mäns och kvinnors pensioner är att kvinnor tar ut en större del av föräldraledigheten och att de oftare går ned i arbetstid när barnen är små. 4.1 Stärkt pensionsrätt för barnår finns i pensionssystemet, tack vare ett kristdemokratiskt initiativ, en rätt att tillgodoräkna sig pensionsrätt för så kallade barnår. Det innebär att upp till kan räknas som pensionsgrundande för den av föräldrarna som har haft en lägre inkomst, bland annat på grund av längre föräldraledighet och deltidsarbete. Denna reform har varit viktig eftersom den dels stärker framför allt kvinnors pensioner, dels signalerar att det är en viktig samhällsinsats att ta hand om sina barn. arbetar många kvinnor deltid även efter barnets fyraårsdag. För att ytterligare kompensera de föräldrar som går ned i arbetstid, eller är hemma med sjuka barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor, vill utöka antalet barnrättsår från fyra till fem. Dessutom föreslår vi en höjning av den generella jämförelseinkomsten i barnrättsåren från till , så att de med lägst inkomst får en högre pensionsrätt. Vi avsätter för vartdera –2022 för detta ändamål och finansierar det genom att pensionsrätterna för studieår slopas. Detta är förslag som också har fört fram. Enligt myndigheten uppskattas dessa förändringar minska gapet mellan mäns och kvinnors intjänande till den allmänna pensionen med . 4.2 Automatiskt delad premiepension för föräldrar Alltför få känner till möjligheten att överföra den så kallade premiepensionen mellan gifta och registrerade partner, så att pensionen utjämnas något mellan den som tjänar mer och den som tjänar mindre. Jämställdhetsskäl talar starkt för att grundregeln ska vara att makar automatiskt delar lika på den intjänade premiepensionen så länge de har barn som inte har fyllt och att de som vill frångå denna regel aktivt bör begära detta. Det ska också i fortsättningen vara möjligt att överföra hela sin premiepension till sin make, maka eller registrerade partner. Det bör utredas om samma förutsättningar kan gälla sammanboende med gemensamma barn. innebär en delning av premiepensionen också att överföringen minskas , så att mottagaren får av beloppet medan resten av pengarna fördelas till samtliga pensionssparare som så kallad arvsvinst. föreslår att detta avdrag slopas helt eftersom en överföring av premiepensionsrätt inte ska bestraffas utan uppmuntras. 4.3 Ändrade kvalificeringsregler för garantipension Garantipensionssystemet är en förmånsbestämd grundtrygghet till dem som har haft en låg eller ingen förvärvsinkomst under livet. Den är, tillsammans med bostadstillägget för pensionärer och äldreförsörjningsstödet, en del av grundtryggheten för pensionärer och baseras på den enskildes civilstånd, hur stor hans eller hennes inkomstpension är och hur länge han eller hon har bott i . En person måste ha varit bosatt i för att ha rätt till garantipension men för att få full garantipension krävs att personen har bott i från och med det år då vederbörande fyllde till och med året för 64-årsdagen. Den tid som en person har varit bosatt i kallas för försäkringstid. finns särskilda regler för beräkning av försäkringstiden för personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl, som alternativt skyddsbehövande eller som övrig skyddsbehövande. Dessa får i vissa fall tillgodoräkna sig bosättningstiden i sitt tidigare hemland som försäkringstid för garantipension. anser att denna undantagsregel ska tas bort. Det innebär att dessa personer, liksom andra som inte har kvalificerat sig för garantipension, i stället kommer att få äldreförsörjningsstöd, vilket leder till ökade kostnader inom anslag 1:4 med . Detta innebär en besparing på 2020–2022 inom anslag 1:1. 5 Övriga budgetpåverkande anslagsförändringar Med anledning av att vi höjer bostadstillägg för pensionärer minskar behovet av försörjningsstöd, varför anslaget 1:4 minskas med 2020–2022. Acko Ankarberg (KD)