ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022052 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med idrott för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. Idrottsfrågorna har fått en allt större plats i samhällsdiskussionerna, vilket direkt kan förklaras med att vi inom idrotten finner de absolut bästa verktygen för exempelvis en bättre folkhälsa, integration och samhällsgemenskap. Det sociala värdet av idrotten handlar bland annat om positiva effekter på hälsan, minskad ungdomskriminalitet, ett omfattande ideellt arbete och regional utveckling och upprustning. har ett stort antal ensamkommande flyktingbarn och ungdomar kommit till . Idrotten är universell, och många av de nyanlända har idrotts-bakgrund från hemlandet och är duktiga på sin sport. Det finns många exempel på hur ensamkommande barn och ungdomar kommit in i samhället genom idrotten. En plats i det lokala idrottslaget är därför för många en väg in i samhället. I föreningen får man sociala kontakter, lär sig förstå kulturella mönster, övar på språk och utvecklar sin identitet. Regeringen bör därför ta initiativ till en analys av detta arbete och återkomma med förslag om hur samhället i stort ytterligare kan stötta föreningar som arbetar med integration.
mot · H7022053 · 2019-10-02 00:00:00 — Kartlägg socioekonomiska faktorers påverkan på barns och ungdomars idrottande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande och tillkännager detta för regeringen. Idrottande är liksom övriga fritidsaktiviteter inom exempelvis Svenskt friluftsliv positivt för barn och unga. I dessa sammanhang lär sig barn och ungdomar att ta ansvar, anpassa sig till andra samt lägger grunden för en god fysisk hälsa i vuxen ålder. Forskning har dock visat att ekonomi och utbildningsnivå hänger samman med ungas idrottande. De flesta barn i deltar i flera aktiviteter. Många föräldrar vittnar om svårigheter att begränsa dessa aktiviteter i ett allt större utbud. blir andra grupper barn och ungdomar allt mer passiva. Dessa kommer inte sällan från socioekonomiskt utsatta miljöer. När hushåll nu får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det idrottsupplevelserna alternativt utövandet av idrotten som man först måste prioritera ned. Familjer har inte alltid råd att låta sina barn delta i idrottsgemenskapen så som de skulle önska. Därför måste kampen mot utanförskapet prioriteras. För mig är alla barns och ungas rätt att ta del av idrott ett av de absolut mest prioriterade områdena. En kartläggning av hur socioekonomiska faktorer påverkar barn och ungdomars idrottande är nödvändig för att vi ska ha en idrott som når alla. Regeringen bör tillsätta en utredning som kartlägger detta utanförskap.
mot · H7022059 · 2019-10-02 00:00:00 — Motion till 2019/20:2059
mot · H7022060 · 2019-10-02 00:00:00 — Skrivelsen bör både avse de legala förutsättningarna för integritetsskyddet och den övergripande utvecklingen vad gäller användningen av olika slags informationsteknik som påverkar integriteten. Tänk efter före – obligatoriska integritetsanalyser Redan på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen måste integritetshänsyn spela en viktig roll. I alla direktiv till utredningar om ny lagstiftning ska obligatoriskt ingå att bedöma regelförändringars effekter på människors personliga integritet, på samma sätt som man alltid bedömer effekterna på till exempel jämställdheten och den regionala utvecklingen. Den parlamentariska integritetsskyddskommittén presenterade i sitt delbetänkande Skyddet för den personliga integriteten – Kartläggning och analys (SOU 2007:22) sina iakttagelser om hur integritetshänsyn tillgodoses i lagstiftningsarbetet. En övergripande slutsats var att ett påfallande drag i den lagstiftning som på olika sätt berör skyddet för den personliga integriteten är att integritetskänsliga åtgärder av olika slag sällan sätts in i ett systematiskt sammanhang. Detta kan, menade kommittén, leda till att de additiva effekterna av ny lagstiftning som begränsar den personliga integriteten inte blir tillräckligt uppmärksammade. Kommittén framhöll också vikten av systematisering vid behandlingen av frågor om integritetsskydd. Därefter har gjort bedömningen att det inte finns behov av att inrätta ett särskilt integritetsskyddsorgan (SOU 2016:41). Det finns dock andra sätt att åstadkomma denna systematik. I sammanhanget vill vi särskilt lyfta fram behovet av en obligatorisk integritetsanalys i ett tidigt skede av lagstiftningsarbetet. föreskriver kommittéförordningen (1998:1474) att statliga utredningar alltid ska göra konsekvensbeskrivningar vad gäller de föreslagna åtgärdernas effekter för t.ex. den statliga och kommunala ekonomin, den kommunala självstyrelsen, jämställdheten eller integrationen. På samma sätt bör det ställas krav på att genomföra en integritetskonsekvensutredning. Integritetsfrågan skulle då alltid analyseras innan nya lagförslag tas fram, och lagstiftaren tvingas därmed att tänka efter före. Gulan Avci (L)
mot · H7022062 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda idrottsföreningarna i barnrättsperspektivet och tillkännager detta för regeringen. Idrotten gör fantastiska insatser som spelar en viktig roll för hundratusentals barn och ungdomar. Det finns dock barn som blir illa behandlade och utsätts för orimliga krav, pennalistiskt ledarskap och i vissa fall rena övergrepp. har , bland annat tillsammans med höjdhopparen , arbetat för att lyfta dessa frågor uppåt på den politiska dagordningen. bok inte såg, om de sexuella övergrepp han utsattes för av sin tränare, väckte starka reaktioner i Idrottssverige. Trots att många då upprördes över innehållet i boken kvarstår ett omfattande arbete inom idrottsrörelsen. För att förhindra att något barn far illa behöver idrottsrörelsen utbildas i barnrättsfrågor. Regeringen bör utreda hur ett sådant arbete skulle kunna se ut.
mot · H7022063 · 2019-10-02 00:00:00 — Arbeta mot osunda kroppsideal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett samlat arbete mellan stat och idrottsrörelse mot osunda kroppsideal och tillkännager detta för regeringen. Unga människor lever i en medial tid där orimliga kroppsideal ständigt marknadsförs. Dessa bilder skapar normer kring hur en framgångsrik människa bör vara och se ut, normer som många unga människor upplever det som omöjligt att leva upp till. Undersökningar visar att ungdomar känner en påtryckning att se bra ut för andra och inte för sig själva. Politik handlar om att se samhällsproblem och ge konkreta förslag till lösning. Unga människor far illa av orimliga krav. Missbruk, sjukdom och självskadebeteende är uttryck för detta. Regeringen behöver därför initiera en utredning kring ett fördjupat samarbete mellan stat och idrottsrörelse mot osunda kroppsideal.
mot · H7022064 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens närvaro på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen genomförde stora satsningar på polisen och rättsväsendet. Målet om 20 000 poliser uppnåddes under Alliansens tid i regeringen. påbörjades arbetet med att omorganisera polismyndigheterna till en enda nationell polismyndighet för hela . Oavsett var i landet man bor är tillgången till social service och trygghet viktig. Det är viktigt för boende ute i landsbygden, med lite längre avstånd än på andra håll, att tillgången till polisiära insatser är hög. Synliga poliser är för många en trygghetsfaktor, något som är viktigt i hela för att man i högre grad ska kunna förebygga brott och inte bara utreda begångna brott. Det är därför oroande att antalet poliser som slutar har ökat kraftigt . Detta sker i ett läge där allt pekar på att vi behöver ännu fler poliser, inte färre. Det är viktigt att insatserna särskilt inriktas på områden där brottsligheten är särskilt besvärande och i glesbygd, detta i där vi har stora utmaningar i samhället. Möjligheten att förflytta polisiära resurser över regioner är viktig så att tillfälliga brottsvågor och ordningsstörningar m.m. kan bemötas på ett effektivt sätt. Långa avstånd gör det ibland tidskrävande att komma på plats. Därför är det viktigt att polis, räddningstjänst och övriga samhällsfunktioner som är centrala för civilsamhället finns att tillgå inom rimliga tidsramar. Möjligheten att stävja både grövre och mindre grova brott är viktig. Att polisen hindrar exempelvis rattfyllerister att köra vidare är än mer kritiskt ute i landsbygden där det tar för polisen att komma på plats. Alla tillgängliga samhällsfunktioner måste finnas på plats i hela . Detta för att öka attraktiviteten att flytta till orten. Människor på landsbygden måste känna samma trygghet som människor på annat håll, där samhällsviktiga funktioner är lättare att tillgå och avstånden är kortare.
mot · H7022065 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare höja ambitionerna inom nedrustningsområdet och tillkännager detta för regeringen. stod utrikesminister värd för ett internationellt ministermöte om nedrustning och icke-spridningsfördraget NPT. Mötet, det första i sitt slag , kan sättas i ett historiskt sammanhang där socialdemokrater som , , och har agerat pådrivare för nedrustning och avspänning. Utan att jämföra eller gradera hot är det svårt att se något enskilt hot som är lika akut som kärnvapenhotet. Klimatförändringarna hotar visserligen också allt levande, men där finns, enligt forskningen, alltjämt möjlighet för oss att vända den farliga utvecklingen. Kärnvapenhotet väntar inte runt hörnet – det har hängt som en mörk skugga över mänskligheten i mer än ett halvt sekel. Det finns genom historien exempel när det har varit nära att kärnvapen har detonerat, avsiktligt eller oavsiktligt, genom missförstånd eller oförstånd. Kärnvapen har fallit ner från flygplan, och övningar har initialt uppfattats som angrepp av motståndarsidan. Under Kubakrisen stod världen på randen till ett tredje världskrig. Riskerna som följer av kärnvapen är oacceptabla. Eller för att citera : ”De kan rasera allas vår framtid, vår egen och våra barns och barnbarns. Allt det fina som det tagit årtusenden av mänsklig möda att bygga, vår litteratur, vår arkitektur, alla våra traditioner och seder – allt riskerar att helt enkelt vara borta.” har flera oroande händelser inträffat som ökar riskerna för en ny kapprustningsvåg. har dragit sig ur kärnenergiavtalet med , samtalen kring tycks inte bära frukt, kärnvapenmakterna och utväxlade artillerield och och har lämnat icke-spridningsfördraget. Därtill kan man notera en oroande förskjutning i retoriken kring kärnvapen, från såväl amerikanskt som ryskt håll. Dessa vapen beskrivs allt oftare som en reell möjlighet, inte som ett sista alternativ, i händelse av en väpnad konflikt. Det talas till och med om ”förebyggande” attacker med kärnvapen! Behovet av nya globala initiativ för nedrustning är därför större . och den S-ledda regeringen bör bygga vidare på sitt goda renommé inom fred och säkerhet och samla världen för höjda ambitioner inom nedrustningspolitiken. ClasGöran (S)
mot · H7022066 · 2019-10-02 00:00:00 — Sistahandsansvaret efter förslutning av SFL ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att tydliggöra att staten har sistahandsansvaret för SFL och SFR efter förslutning, och detta tillkännager för regeringen. Processen angående ansökan att bygga ett slutförvar för använt kärnbränsle av långlivad karaktär är pågående. kom utredningen kärntekniklag – med förtydligat ansvar. Utredningen hade bland annat i uppdrag att lämna konkreta förslag på hur ett så kallat sistahandsansvar efter slutlig förslutning bör regleras. Med sistahandsansvar menar utredningen det ansvar som på ett i förväg reglerat sätt träder i kraft när en kärnteknisk verksamhet har avslutats och där tillståndshavare och verksamhetsutövare har uppfyllt sina lagstadgade skyldigheter. Det är sannolikt att anta att en tillståndshavare och verksamhetsutövare som har uppfyllt sina skyldigheter kommer att avveckla sig själv. Med anledning av detta behövs ”någon” som har ansvaret för eventuella åtgärder som skulle behöva vidtas . Staten har ett övergripande ansvar för en verksamhet som har tillåtits i landet. Det som ofrånkomligt finns kvar efter att de kärntekniska verksamheterna har upphört, de kärntekniska anläggningarna har avvecklats och rivits och tillståndshavarna och verksamhetsutövarna har uppfyllt sina skyldigheter genom att även slutförvara det kärnavfall m.m. som har uppkommit i verksamheterna, är de förslutna slutförvaren för kärnavfall. Utredningen föreslår att ansvaret för radioaktivt avfall som har förslutits ska ligga hos staten. Detta är inte fastställt i lag och skulle behöva regleras. Under domstolsförhandlingarna i mark- och miljödomstolen angående SKB AB:s ansökan om ett slutförvar för använt kärnbränsle uttrycktes oro från såväl domstolen som kommun kring ansvaret för slutförvaret efter förslutning. Kärnkraftkommunernas samarbetsorgan (KSO) ställer sig i sitt yttrande därför positiva till utredningens förslag till bestämmelser om ett statligt sistahandsansvar för slutförvaret och att detta tydligt regleras i lag. KSO anser att statens sistahandsansvar för djupförvar är det enda tänkbara när det handlar om en tidsram på hundratusen år. KSO vill understryka att frågan om sistahandsansvar för slutförvar är av avgörande betydelse i prövningen av de båda aktuella slutförvaren. Berörd kommun ska inte riskera att någon del av sistahandsansvaret för anläggningarna läggs på kommunen. Det är angeläget att understryka att de svenska kärnkraftskommunerna har ställt upp för i frågor som är viktiga för hela landet – och fortsätter att göra det långt in . Detta bör från statens sida bemötas med lyhördhet inför vad kommunerna efterfrågar vad gäller lagstiftning och säkerhet för medborgarna, inklusive en skyndsam och effektiv process för byggandet av ett säkert slutförvar för använt kärnbränsle.
mot · H7022068 · 2019-10-02 00:00:00 — Frigivning av Selahattin Demirtaş ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få Selahattin Demirtaş frisläppt i enlighet med för mänskliga rättigheters krav och tillkännager detta för regeringen. Selahattin Demirtaş är en av partiledarna för det vänster pro-kurdiska politiska partiet i . är han ledamot i det turkiska parlamentet och 2015 omvaldes han som ledamot. Mandatperioden upphörde vid det allmänna valet . biföll det turkiska parlamentet en konstitutionell ändring genom vilken parlamentarisk immunitet upphävdes i alla fall där en begäran om upphävande av immunitet hade överlämnats till parlamentet dagen före antagandet av ändringen. Upphävandet av immuniteten kom att beröra totalt 154 ledamöter i parlamentet, däribland 55 ledamöter från HDP. Kvällen frihetsberövades partiledarna tillsammans med nio andra parlamentsledamöter i vad som betecknas som en ”pre-trial detention”. framställde åklagaren misstanke om brottslighet vad gällde flertalet punkter. Det avsåg misstanke om att bilda och leda en väpnad organisation, spridning av terroristpropaganda, uppmuntran till brottslig gärning och deltagande i olagliga möten och demonstrationer, och det yrkades därmed fängelsevistelse. Demirtaş brott, och orsaken till att han blev fängslad, var att han uttryckte sina politiska åsikter och kritiserade president . fastslog för mänskliga rättigheter i rättsfallet Selahattin Demirtaş v. att genom sitt agerande har överträtt skyldigheten att säkra sina medborgare rätten till liv, artikel 2, och att inga av undantagen kan aktualiseras i frågan. Därtill menade domstolen att hade överträtt artikel 13 i konventionen sedan Demirtaş hade förhindrats möjligheten till ett effektivt rättsmedel inför nationella myndigheter. uttalade sig , i brist på åtgärder kring fallet, återigen. menade att hade brutit mot artikel 13 om rätten att inför domare få sin sak prövad, särskilt mot bakgrund av att Demirtaş hade varit frihetsberövad. menade att den nationella domstolen hade förlängt frihetsberövandet utan tillräckligt starka motiv för brottslig gärning som det hade skett då Demirtaş varit oförmögen att delta i parlamentsarbetet som förtroendevald. menade slutligen att det främsta skälet för frihetsberövandet av Demirtaş, utan rimligt tvivel, avsåg att kväva pluralismen och begränsa den politiska debattens frihet i . krävde enhälligt att skulle vidta nödvändiga åtgärder för att få ett slut på Demirtaş frihetsberövande till dess att en rättslig prövning i ärendet kunde komma till stånd. beslutade Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna att hade överträtt artikel 10 om yttrandefrihet och menade att hans uttalanden inte kan betraktas som uppmaning till våld, väpnat motstånd eller uppror. I ska frågan återigen ha hanterats genom en domstolsprocess. Denna har friskrivit honom från terroristanklagelserna. Dock sitter han frihetsberövad då han återigen utreds för brott enligt terrorlagar. avser att även fortsättningsvis hålla Demirtaş frihetsberövad. Mot detta måste med kraft agera. Lawen Redar (S)
mot · H7022070 · 2019-10-02 00:00:00 — Om en återintroducerad förköpsrätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om moderniserad förköpsrätt och tillkännager detta för regeringen. Svensk byggmarknad har präglats av ett högtryck. Det har byggts mer än vad som har gjorts sedan miljonprogrammets tid. Trots detta är bostadskrisen i landet i allmänhet och i synnerhet allvarlig. Om vi inte vänder på alla stenar för att snabbare och effektivare bygga bostäder kommer situationen inte att lösas. har lagstiftningen och regelverken riggats för att vara utformade utifrån ett maximalt möjliggörande för den som bygger. Vi vet att det i flera kommuner finns aktörer som knappast präglas av ett långsiktigt uppträdande som samhällsbyggare, vare sig när det gäller kvalitetsfrågor eller på vilket sätt man tar hänsyn till rimliga villkor för sin arbetskraft. Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen är reglerat i flera lagar och det pågår ett antal åtgärder och insatser för att underlätta för bostadsplanering och ny bebyggelse. Framåt behöver kommunernas ställning stärkas, men vi behöver också motverka uppenbara brister som handlar om att byggherrar antingen strävar efter att maximera byggrätter eller systematiskt slarvar med kvalitetsfrågorna. Trots att kommunerna fortfarande har planmonopol är äganderätten fortfarande en förutsättning för en aktiv och konkret samhällsplanering. Många kommuner äger väldigt lite mark, vilket försvårar en aktiv samhällsplanering och en aktiv markpolitik. Expropriation är ett annat verktyg för att skapa bättre förutsättningar för nödvändig samhällsplanering. är expropriation ett stort ingrepp i den enskildes leverne och rätten till egendom. Därför används av naturliga skäl expropriation restriktivt. Den kommunala samhällsplaneringen förlorade ett viktigt verktyg 2010, då den kommunala förköpsrätten avskaffades utan att ett alternativ infördes. De tidigare reglerna gav kommunerna möjlighet att under vissa föreskrivna grunder förköpa fast egendom. Systemet fick kritik för att vara byråkratiskt, skapa inlåsningseffekter och en icke-fungerande marknad. Avskaffandet av lagen föregicks av att lagen utvärderades av : Utvärdering av förköpslagen (1967:868). utvärdering var kritisk till delar av lagen men kom fram till att ”förköpslagen behålls men förenklas”. Myndigheten ansåg då att kommunerna behövde ett redskap för en långsiktigt hållbar planering. Det enda skäl som kommunerna skulle få framhålla som grund för förköp var att egendomen krävdes för utveckling av tätbebyggelse. Ingen ska sticka under stol med att det fanns problem med förköpslagen i dess dåvarande skick. har samhällsutmaningarna vuxit och behovet av samhällsplanering har aldrig varit större. För att klara bostadsförsörjningsansvaret och en god samhällsplanering bör ett återinförande av förköpsrätten övervägas, exempelvis i form av förslag. Framför allt i tätbebyggda områden finns ett stort behov av en ny förköpsrätt.
mot · H7022072 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. Arbetslivet är i den viktigaste beståndsdelen i att fullt vara accepterad av samhället. Många av de försäkringssystem och regler som vi tar för givna bygger på att man är i arbete eller står till arbetsmarknadens förfogande. När hela samhället är uppbyggt och beroende av arbetsmarknaden behövs klara och tydliga regler kring arbetstagarens situation och anställningstrygghet. Efter många års utnyttjande tog regeringen tag i problemen med korttidsanställningar. Resultatet blev att en visstidsanställning ska övergå till en tillsvidareanställning när man har varit allmän visstidsanställd . Arbetsgivare måste alltså hålla reda på två olika övergångsregler när det gäller allmän visstidsanställning. Beskedet var välkommet, men förekommer fortfarande problem med visstidsanställningar. I stället kan vi se hur korttidsanställningar leder till otrygga jobb och växande klyftor. En kombination som skapar exkludering, rädsla och göder högerpopulism och främlingsfientlighet. Ofta utförs lågbetalda korttidsarbeten av migranter eller fattiga svenskar. De är redan i underläge och sms-jobb och springvikarier i t.ex. äldreomsorgen bidrar inte till det bättre. För vem vågar satsa på att bilda familj och skaffa egen bostad om jobbet ständigt hänger löst? Regeringen bör därför verka för att helt ta bort möjligheten för arbetsgivare att stapla korttidsanställningar på varandra.
mot · H7022073 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en ökad satsning på genusmedicin och tillkännager detta för regeringen. Det är ingen nyhet att kvinnor missgynnas i vården. Kvinnor i får till exempel vänta på vård, både vid akuta och icke akuta besvär, de drabbas av biverkningar och felbehandlingar och får på grund av fördomar inte alltid korrekt diagnos. Ett exempel på detta är lipödem, en kronisk sjukdom som drabbar av västvärldens kvinnor efter puberteten och dessa kvinnor saknar till stor del vård i . Okunskapen om lipödem är fortfarande skrämmande hög, och flertalet får vänta på rätt diagnos och vissa får det aldrig. När det gäller kvinnors och mäns hälsa är siffrorna tydliga. Kvinnorna lever än männen, men de är mer sjuka och söker oftare vård. Här har det visat sig att män får bättre hjälp i sina kontakter med vården. Männen får dessutom bättre stöd från både arbetsgivare och vid rehabilitering. Männen är fortfarande norm inom vården, vilket har lett till att kvinnor än får felaktiga diagnoser och sämre vård, bland annat när det gäller hjärt- och kärlsjukdomar. För att komma till rätta med detta behövs en ökad satsning på genusmedicin. Detta är inte bara en kvinnofråga; män är till exempel under diagnosticerade när det gäller depressioner.