mot · H7022831 · 2019-10-03 00:00:00 — Den ena metoden bygger på överföring via luftledning och den andra bygger på en överföring via ledning i vägen. Lastbilar som körs på el står i princip inte för några utsläpp av växthusgaser som bullret minskar. Infrastrukturen kring elvägarna kan också användas för att ladda personbilar. En utbyggnad av elvägar förutsätter nära samverkan mellan näringsliv och det offentliga och i det arbetet kommer att ha en mycket viktig roll att spela. anser att det behövs en övergripande strategi för hur en elektrifiering av det svenska vägnätet ska se ut för att minska beroendet av fossila drivmedel. Underlätta för regional arbetspendling utgör tillsammans med vårt vägnät själva ryggraden i det svenska transportsystemet. är hundratusentals människor såväl som vår industri beroende av tågtransporter som fungerar. Befolkningen och vårt behov av transporter ökar. Att resa med tåg är ett klimatsmart val. Men för att fler ska välja tåget måste människor och företag kunna lita på att tågen kommer och går . Därmed krävs stora investeringar i ny järnväg och underhåll av befintliga spår framöver. För att ställa om till ett fossilfritt samhälle måste vi satsa på de åtgärder som ger störst utsläppsminskning per satsad krona. har en omfattande basindustri med gruvnäring, stålindustri, cementproduktion, kemiindustri samt massa- och pappersindustri. Industrin har kommit långt från klimatsynpunkt och är ett globalt föredöme. Med det sagt är det dock just basindustrin som tillsammans med transporterna står för de största utsläppen i . Därför är det framför allt dessa båda sektorer som vi måste fokusera de politiska resurserna på om vi ska nå de svenska klimatmålen. Eftersom vi redan har plockat de lågt hängande frukterna och vårt elsystem i stort sett är koldioxidfritt är det relativt sett mycket kostsamt att sänka utsläppen i . För svensk räkning betyder detta i praktiken att de stora utsläppsminskningar som finns kvar att göra blir beroende av tekniksprång. har som högteknologisk nation goda förutsättningar att bidra till detta. Tekniska framgångar och metodutveckling kan bli till viktiga exportprodukter som kan hjälpa andra länder till en snabbare omställning. kan vi inte ta vårt koldioxidfria elsystem för givet. Svensk industri – framför allt basindustri – står för cirka en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser. De industrier som släpper ut mest koldioxid är stål, cement och petroleumraffinaderier. Dessa industrier står globalt sett för av världens totala koldioxidutsläpp, vilket kan jämföras med det internationella flyget som släpper ut , inklusive höghöjdseffekter. I handlar det i första hand om ett fåtal fabriker med mycket höga punktutsläpp: i och , Cementa på , och i samt raffinaderierna i och . Gemensamt för de tre industrierna är att utsläppen är processrelaterade och att produkterna handlas globalt. Det är problematiskt att ensidigt öka kostnaden för att släppa ut koldioxid, då det direkt skulle slå mot den svenska – och förhållandevis miljövänliga – produktionens konkurrenskraft. Konsekvensen skulle bli minskad produktion och skulle den svenska industrin riskera att konkurreras ut till förmån för produktion i andra länder. Eftersom redan har världens kanske tuffaste klimatkrav så skulle det innebära att produktionen förläggs till länder och regioner med mindre stränga krav. Med stor sannolikhet skulle följden bli ökade utsläpp globalt. Byggsektorn, som använder den största mängden cement, kan bygga mer i trä och återvinningen av stål kan öka, men behoven av materialen kommer fortsatt att vara stora. Vill man till exempel bygga ny infrastruktur behövs både stål och betong. Vill man bygga nya elbilar behövs stål till karosser och chassin. För att reducera basindustrins utsläpp till noll krävs omfattande insatser längs hela kedjan. Det är än så länge omöjligt att göra stål utan att generera betydande koldioxidutsläpp. Det pågår dock projekt med syfte att eliminera stålindustrins processutsläpp genom att använda vätgas i produktionen. Om vätgasdriven produktion blev möjlig, skulle det innebära en stor minskning av de svenska utsläppen, eftersom enbart står för av totala utsläpp. Denna produktion skulle dock kräva stora mängder el och ska den leda till mindre utsläpp kommer det att krävas en ökad fossilfri elproduktion. Det är dock inte all produktion som kan göras helt utsläppsfri. Ett sådant exempel är produktionen av cement. När det gäller cement och raffinaderier är koldioxidlagring den mest realistiska lösningen för att minska koldioxidutsläppen till atmosfären. FN:s klimatpanels (IPCC) kalkyler bygger på att CCS blir en gångbar lösning. har synnerligen goda förutsättningar för lagring av infångad koldioxid och har påbörjat storskaliga satsningar på området. Det är naturligt att såväl som EU inleder ett samarbete med om lagring av koldioxid. Snabbare handläggning genom ett grönt snabbspår Många företag vittnar om långa handläggningstider för tillstånd till verksamheter som skulle kunna skapa klimatnytta. I stället för att mötas av hinder borde de uppmuntras. För verksamheter som väljer att investera i miljöförbättrande åtgärder bör processen därför förenklas och påskyndas. Exempelvis bör åtgärder som syftar till att minska utsläpp, eller tillstånd för att starta upp test- eller provverksamhet genomgå en snabbare prövning. Byråkrati och långa handläggningstider får helt enkelt inte begränsa företag som vill ta ett utökat miljöansvar. Forskning för koldioxidfri basindustri Som huvudregel bör företagen själva stå för sina kostnader för forskning och utveckling då de förväntas ha ett ekonomiskt intresse i att utveckla sina processer och produkter. Men när det kommer till omställning till utsläppsfri basindustri så sker inte omställningen enbart för att få en bättre affärsmodell – tvärtom kommer omställningen medföra stora risker för bolagens lönsamhet och konkurrenskraft. Eftersom har satt upp mycket ambitiösa mål för utsläppsminskningarna har vi också ett ansvar för att underlätta för olika aktörer att nå dem. Mot denna bakgrund bör staten i nästa forskningsproposition styra forskningsmedel tydligare mot projekt som kan främja basindustrins övergång till fossilfri produktion. Det handlar om att samla olika forskningsresurser runt ett gemensamt problem och se till att det finns möjligheter att genomföra förändring. En bättre ansvarsfördelning mellan stat, industri och akademi är avgörande för att lyckas. Det finns också ett antal frågor, exempelvis med hänsyn till statsstödsreglerna, som kommer behöva lösas på EU-nivå då det till exempel är svårt att ge stöd till demonstrations- och testanläggningar om de har för nära koppling till enskilda branscher eller företag. Ett som håller ihop kommuner vet bästa själva vilka möjligheter, utmaningar och problem de står inför och hur de ska förhålla sig till dessa. vill att kommuner och medborgarna i dem ska få ökat självstyre. är det land i EU där urbaniseringen går snabbast. bodde av befolkning på landet. är det nästan tvärt om, av oss bor i tätorter. är vi ett till ytan stort land med omfattande landsbygd och glesbygd. vill att människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela . Urbaniseringen leder till ökat välstånd och innovation, men kan också bidra till att motsättningar mellan stad och land, både upplevda och verkliga, ökar. Många som bor på landsbygden upplever att allt för många beslut fattas i där förståelsen för landsbygdens villkor är otillräcklig och att man i för liten utsträckning kan påverka sin situation. En moderat utgångspunkt är att öka människors möjligheter att själva forma sina liv och sin vardag – det gäller även på landsbygden. Städernas dragningskraft är inget som ska bekämpas. Att människor väljer att bosätta sig i våra storstäder innebär också att efterfrågan på det som landsbygden producerar ökar. Utan våra städer blir det också i praktiken svårt för vår landsbygd att få avsättning för sina varor behöver både fungerande städer och en livskraftig landsbygd och vår landsbygd och våra städer behöver varandra. Den svenska ekonomin är till stor del beroende av landsbygdens produktion. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör. Den svåra torkan har också tydligt belyst att jordbrukssektorn generellt har mycket låga marginaler, bland annat på grund av höga skatter och kostnadstung byråkrati. Ökade möjligheter till livsmedelsproduktion och stärkt konkurrenskraft hos landsbygdens företag skapar förutsättningar för en livskraftig landsbygd. Urholkad äganderätt och onödigt regelkrångel sätter däremot krokben för jord- och skogsbrukets utveckling. ska inte införa onödiga särkrav som inte finns i andra EU-länder. De särkrav som finns ska regelbundet ses över. Infrastrukturen är en förutsättning för att hela vårt land ska fungera. Ökade resurser behövs till vägunderhåll för bättre och säkrare vägar i hela landet. Beslutanderätten över hur mark ska användas behöver i större grad decentraliseras. Antalet riksintressen har ökat kraftigt under , vilket försvårar för kommuner att använda mark bland annat till bostadsbygganden. Riksintressen är ett skydd för nationellt viktiga värden och kvaliteter, men många riksintressen är i sin nuvarande form inaktuella eller saknar tydligt beskrivna värden. Det är inte rimligt att mer än hälften av yta ska utgöras av riksintressen. vill underlätta byggande vid strandlägen, genom att ge kommunerna större inflytande över hur strandskyddet hanteras lokalt. På så sätt ges bättre förutsättningar för landsbygdskommuner att skapa boendemiljöer i attraktiva naturområden och locka till sig nya invånare. Det generella strandskyddet bör därför avskaffas och i stället ska kommunerna kunna peka ut sjöar och vattendrag där strandskydd ska gälla. Möjligheterna till omprövning och överklagande ska begränsas. Förutsättningarna att tillhandahålla grundläggande samhällsservice skiljer sig mellan olika delar av landet. Mer behöver göras för att samhällsåtagandet ska uppfyllas i alla delar av . Utsläpp ska beskattas och den som förorenar ska betala för de kostnader som uppstår. Beskattningen ska dock inte lägga orättvisa bördor på landsbygden. Drivmedelspriserna har , på grund av höjda skatter, ett högt oljepris och en rekordsvag krona, blivit för högt. Så högt att de försvårar för de som inte har något alternativ till bilen för jobb och försörjning. Dessutom är beskattningen betydligt högre än de kostnader som biltrafiken åsamkar. Regeringens planer på att höja skatterna ytterligare kommer att förvärra problemen. Skatten på drivmedel ska därför sänkas. En god bredbandsutbyggnad är centralt för möjligheterna att arbeta och bo på landsbygden. Behoven av fysiska resor kan minska när fler arbeten går att sköta digitalt och på distans . Nya tjänster som exempelvis digitala vårdcentraler kan kraftigt bidra till att öka tillgängligheten till vård för boende på landsbygden där avstånden inte sällan utgör ett stort hinder. En närvarande polis är viktig för upplevd trygghet. upplevs polisen som frånvarande, inte minst i glest befolkade delar av landet. behöver fler poliser, inte minst på landsbygden. Det kan också behövas lösningar för att underlätta polisens arbete i regioner med långa avstånd, bland annat mål för utryckningstider för polisen. De elever som drabbas hårdast av lärarbristen är ofta de elever som bor i glest befolkade orter och kommuner. Här är ofta avstånden stora, elevgrupperna små och möjligheterna att anställa ämnesbehöriga lärare begränsade. Här kan fjärrundervisning vara ett bra komplement i fler ämnen än . Minska den statliga detaljstyrningen Statskontoret bedömer att den samlade statliga styrningen av kommunerna har ökat i omfång, komplexitet och detaljeringsgrad . Dagens detaljstyrning riskerar att minska utrymmet för de kommunala verksamheterna att använda sin kompetens och erfarenhet samt utrymmet för anpassning av verksamheten till lokala förutsättningar och behov. Större kommuner är mer nöjda med hur den statliga styrningen fungerar medan små kommuner upplever att den fungerar sämre. Delvis beror det på att de små kommunerna upplever att styrningen är utformad utifrån stora kommuners behov. Men också på grund av svårigheter bland annat med att söka de öronmärkta bidrag som styr kommunernas verksamhet. För att minska den administrativa bördan, förbättra kommuners möjligheter att anpassa verksamheten efter lokala behov och skapa förutsättningar för innovation bör den statliga styrningen av kommunerna minska. Minska de riktade statsbidragen har de riktade statsbidragen blivit betydligt fler. I den senaste höstbudgeten redovisades 204 olika former av riktade statsbidrag för kommuner och landsting. Satsningarna är vällovliga men det behöver vara upp till kommuner, landsting och regioner att styra resurser dit de bäst behövs. Den stora mängden bidrag slår också mot mindre kommuner, som inte har kapacitet att söka alla de statliga bidrag som finns. Administrationen runt bidragen är dessutom ofta så omfattande att man behöver ha flera personer anställda bara för att söka, följa upp och återredovisa bidragen. anser att de riktade statsbidragen minskas till förmån för generella statsbidrag. Generella statsbidrag ger stabila planeringsförutsättningar, skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse. Dessutom minskar särskilt mindre kommuners behov av att ägna resurser åt att söka, följa upp och återrapportera riktade statsbidrag. Inför ett nytt frikommunförsök Ytterligare ett sätt att minska den statliga styrningen är att genomföra ett nytt frikommunförsök, vilket bland annat förordats av Tillitsdelegationen och SKL. Ett begränsat antal, till exempel 10–15, kommuner och landsting ska ges möjlighet att utifrån lokala förutsättningar och behov identifiera undantag från nuvarande regelverk för att pröva en mer ändamålsenlig styrning. Tanken är att detta vid sidan av en generellt minskad detaljreglering och styrning av verksamhet, kan bidra till att komma betydligt längre i att stimulera innovation och förnyelse av metoder samt minskad byråkrati. Idén om ett frikommunförsök är inte ny. bedrevs ett omfattande frikommunförsök i – i nio kommuner och i tre landsting. Enligt SKL beskrivs erfarenheterna överlag som goda och det har lett till bättre resursutnyttjande, förbättrad kvalitet och generella förändringar för alla kommuner i form av minskad byråkrati och en mer ändamålsenlig reglering. Även har gjort och genomför frikommunförsök. Frikommunförsöket kan ge underlag för behov av eventuella ändringar i lagar och styrning vilket kräver systematisk och vetenskapligt baserad kunskapsinhämtning. Undantag för mindre kommuner För små kommuner med begränsade resurser innebär statliga regler och administration en relativt större börda. anser att man bör införa undantag i den statliga reglering för småkommuner som i högre grad tyngs av den administrativa börda som statlig reglering innebär. Det kan gälla allt från strandskydd och till krav inom vård, skola och omsorg som inte bör vara bindande för mindre kommuner. Möjligheten att samverka mellan kommuner ska också underlättas och regelverket förenklas. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Skogsråvara kapslar in koldioxid och kan användas i produkter som ersätter till exempel plast och andra energikrävande material samt för att ersätta fossila bränslen och drivmedel. En förutsättning för detta är dock att skogen kan brukas effektivt och hållbart. Skogen är också hemvist för en stor biologisk mångfald som vi behöver värna. är stora delar av de värden som många vill skydda frukterna av just ett aktivt brukande i flera generationer. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs därför av en stark äganderätt. ger markägare och företagare inom de gröna näringarna i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. Få andra branscher kräver sådan långsiktighet som skogsindustrin. Skogsägaren, och kommande generationer, måste kunna räkna med att få skörda frukterna av sitt arbete. behöver en kraftfull bioekonomistrategi som tar tillvara på skogens möjligheter att skapa större miljö- och klimatnytta genom samarbete mellan staten och näringslivet för att underlätta de omställningar som krävs inom skogsindustrin och lantbruket. Vi menar att klimathänsyn inte tillräckligt beaktas i de avvägningar som görs med stöd av . Därför föreslår vi att ses över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad. Vi ser även stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Det svenska lantbruket är på många sätt klimatsmart, men även det står inför en omställning. Denna omställning måste ske på ett sätt som tar hänsyn till den mycket tuffa internationella konkurrens som lantbruket möter. Dagens lantbruk är kräver stor användning av diesel och eftersom det svenska lantbruket har bristande lönsamhet finns litet utrymme för övergång till fossilfria alternativ. Studier från visar att jordbruket är den sektor som drabbas hårdast av omställningen till förnybart. På grund av den bristande lönsamheten är det dessutom svårt att skapa ökade incitament för omställning genom en skärpt prissignal på diesel för lantbruket. vill därför främst på andra sätt driva på för lantbrukets omställning, till exempel genom att gynna de lantbrukare som ökar sin användning av exempelvis biodiesel.