mot · H7023293 · 2019-10-03 00:00:00 — utser () vilka varor som för tillfället är billigast. De benämns periodens vara och är den vara som apoteken ska erbjuda byte till. Det innebär att apoteken har en skyldighet att köpa in och erbjuda byte till periodens vara vid expedition av utbytbara läkemedel med generisk konkurrens. Dagens system med generiska utbyten behöver ses över och reformeras. De frekventa bytena av läkemedel är inte minst påfrestande för multisjuka äldre. Risken för felmedicinering och att patienter helt avstår från att ta sina läkemedel ökar. Att det sannolikt även finns samhällsekonomiska vinster med längre utbytesperioder är en av slutsatserna i rapporten ”Risker och kostnader för prissamordning på den svenska generikamarknaden”. I TLV:s val av periodens vara så är utgångspunkten enbart lägsta pris. Vi anser att det är angeläget att även väga in miljöhänsyn som ett kriterium i valet av periodens vara, med tanke på att det är stor skillnad i hänsynstagande av negativ miljöpåverkan vid tillverkning av läkemedel i olika länder. Det var ett förslag som presenterades av den dåvarande Läkemedels- och apoteksutredningen, men ännu har S/MP-regeringen inte agerat på området. Längre utbytesperioder skulle sannolikt också leda till att apoteken behöver kassera färre läkemedel vilket är önskvärt utifrån både ett miljömässigt och etiskt perspektiv. Baserat på ovanstående anser att det är angeläget att utreda hur generikasystemet kan reformeras i syfte att nå bättre patientsäkerhet och samhällsekonomisk nytta samt uppnå en större miljöhänsyn. Ökad förskrivning av läkemedel till barn och ökade kostnader infördes en reform där läkemedel för barn blev gratis. Redan då varnade vi liksom flera remissinstanser för att det skulle riskera att öka läkemedelskonsumtionen bland barn. Den första utvärderingen från bekräftade de farhågor som fanns. Förutom att trycket ökar på läkarna att skriva ut läkemedel som inte är befogade så finns en risk att läkemedel som egentligen ska användas av någon annan skrivs ut till ett barn för att undkomma kostnaden. Det kan äventyra patientsäkerheten. utvärdering av reformen har visat att uttaget av samtliga receptbelagda läkemedel till barn har ökat sedan ikraftträdandet. Om man justerar för befolkningsökningen är ökningen av läkemedelsuttag . Läkemedlen med störst ökning av antal uttag var mjukgörande salvor följt av sömnmedlet melatonin och allergiläkemedel. Läkemedlen med störst relativ ökning av uttag var sömnmedlet melatonin. Kostnaderna för läkemedel har också ökat . vill återgå till ett system med ett gemensamt högkostnadsskydd för samtliga barn i hushållet. 16 Alkohol, narkotika, doping, tobak och spel vill att alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, tobak eller spelmissbruk. Missbruksvården måste bli mer tillgänglig och det internationella samarbetet mot ANDT ska fortsatt vara starkt. finns en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, förkortad ANDT-strategin. Strategin anger mål, inriktning och prioriteringar för samhällets insatser på området. Den första strategin gällde och en ny strategi där även spelmissbruk ingår som gäller har antagits. ansvarar för att följa upp strategin och för det samordnade uppföljningssystemet. Det är positivt att regeringen i huvudsak bygger vidare på den strategi som togs fram under ledning av . Vi kristdemokrater står därför i huvudsak bakom regeringens bedömningar i strategin men vänder oss emot på några viktiga punkter. har en minskning av totalkonsumtionen varit en bärande del i det alkoholpolitiska arbetet i vårt land och det har funnits en stark uppslutning kring detta. Den vetenskapliga grunden för att det är en central del i det förebyggande arbetet är solid och det har funnits ett starkt politiskt stöd. I den förra strategin stod det tydligt formulerat redan i det övergripande målet: ”Målet innebär att förhindra all skadlig alkoholkonsumtion, bland annat genom att minska konsumtionen och skadliga dryckesvanor.” Den prioriteringen har också varit framgångsrik. Från toppnoteringen 2004 på per person sjönk det till per person 2010 och har sedan legat på ungefär den nivån (2018: per person enligt CAN). Detta lyfts fram i utvärderingsdelen i regeringens skrivelse för den nya strategin men när det kommer till målformuleringarna så saknas det. I den nya skrivelsen kan vi istället läsa: ”Till skillnad från de andra substanserna är alkohol accepterat som en del av vår kultur och därför tar det övergripande målet fasta just på att minska de medicinska och sociala skadorna orsakade av alkohol.” Totalkonsumtionen har försvunnit som mål; de återfinns varken i de specifika målformuleringarna eller i de övergripande målsättningarna. Detta menar vi är fel väg att gå. I det förebyggande arbetet är det också viktigt att vi samarbetar med och tar hjälp av civilsamhället. Det perspektivet saknas till stora delar i den nya strategin. Vi har också ställt oss frågande inför vägvalet att i den nya ANDT-strategin ta bort det specifika mål som gäller barn med hänvisning till att det ska genomsyra allt arbete. Att ta det steget innebär en risk för att det som inte definieras i ett specifikt mål inte heller på samma sätt följs upp och därmed tappas bort. Det är av största vikt att detta noggrant följs upp så att sådana farhågor inte besannas. Intag av all narkotika, men även alkohol och tobak, medför negativa hälsoeffekter. Det är dock stor skillnad på vilka skador som kan uppkomma för både individen och dennes omgivning beroende på vilken substans som intas. En vetenskapligt genomförd riskbedömning av skadeverkningarna av alkohol, tobak och olika sorters narkotika skulle därför vara värdefull vid reglering av lagstiftning inom detta område och bör ingå i nästa version av ANDT-strategin. av den svenska befolkningen har spelproblem, och tillkommer omkring 100 000 problemspelare. Snabba internetspel om pengar har hög beroendepotential och utgör huvudproblemet för majoriteten av svenska problemspelare. Den psykiatriska samsjukligheten är omfattande och suicidrisken förhöjd. Sjukvård och socialtjänst är skyldiga att erbjuda utredning och behandling. Det är därför angeläget att inkludera spel om pengar och arbetet för att förebygga spelberoende i den kommande strategin och betona detta genom att lägga till ett ”S” i ANDTS-strategin. För att kunna sprida, implementera och kvalitetssäkra verksamma folkhälsopreventiva metoder behöver kommuner och regioner centralt stöd och utbildning, vilket saknas. Det finns flera ANDT-förebyggande metoder som utvecklats och visats vara framgångsrika. Ett exempel är metoden Ansvarsfull alkoholservering som organisationen har tagit fram och utvecklat. Metoden har sedermera spridits till över 200 av landets kommuner men eftersom kommunerna inte får något metodstöd håller arbetet på att monteras ned. Det är ett slöseri med statens resurser att ta fram metoder som sedan inte förvaltas. STAD () vid , som organisatoriskt tillhör bland annat , har sedan starten tagit fram flera framgångsrika ANDT-förebyggande metoder som spridits både nationellt och internationellt. är STAD den största aktören inom metodutveckling av det ANDT-förebyggande arbetet i . Preventionsarbete kräver långsiktighet och problemet är att ingen myndighet ansvarar för förvaltning, kvalitetssäkring och vidareutveckling av metoderna. Om inte kommuner och länsstyrelser får stöttning och utbildning i att använda metoderna på rätt sätt kommer resultaten utebli trots satsade resurser. Vi ser redan att metoderna försvagas och i värsta fall inte används av i kommunerna. Eftersom STAD har kompetensen och dessutom regelbundet blir kontaktade av kommuner och länsstyrelser föreslår vi att STAD får i uppdrag att bli ett nationellt avseende nämnda metoder samt utveckling av nya. Detta skulle kunna bli en konkret och av kommuner och länsstyrelser mycket efterlängtad åtgärd i den nya ANDT-strategin . Arbetsmodellen som STAD tillämpar i flera av sina metoder, den så kallade STAD-modellen, är baserad på ett systematiskt folkhälsoarbete som inbegriper att ett ANDT-förebyggande multikomponentprogram utvecklas, implementeras och utvärderas. Denna arbetsmodell består av tre centrala komponenter: samverkan och mobilisering av nyckelaktörer, utbildning av nyckelaktörer och policyarbete och förbättrad tillsyn. Mervärdet av modellen är att det preventiva arbetet kan effektiviseras och synergieffekter uppstå genom samverkan. är det framförallt fyra framgångsrika metoder utvecklade av STAD som är efterfrågade och som många kommuner behöver hjälp med. Dessa metoder har vetenskapligt bevisad effekt och är: Ansvarsfull alkoholservering, Krogar mot knark, Fotboll utan fylla och ren hårdträning. vill baserat på ovanstående införa ett nationellt utifrån med uppdrag att förvalta, kvalitetssäkra och vidareutveckla metoder som visats vara framgångsrika. Vi avsätter för detta ändamål. Alkoholkonsumtion bland ungdomar och äldre I den senaste rapporten från () angående skolungdomars drogvanor går att läsa: ”Andelen alkoholkonsumenter såväl som alkoholkonsumtionen bland svenska elever är på fortsatt historiskt låga nivåer i både årskurs 9 och 2. Men den sjunkande trenden som iakttagits har möjligen bromsats upp. I årets undersökning svarade i årskurs 9 och 2 att de druckit alkohol . Årets nivåer innebar därmed en stabilisering jämfört med förra årets undersökning.” Nedgången i alkoholkonsumtion bland ungdomar jämfört med när av ungdomarna debuterade är mycket glädjande. Det är alltjämt viktigt att prioritera det alkoholpreventiva arbetet bland unga eftersom de personer som de facto debuterar tidigt inte sällan har ett riskbrytande beteende kring alkohol och droger samt lider av psykisk ohälsa. Den unga hjärnan är därtill mycket känslig för alkoholens effekter och risken att hamna i missbruk och beroende är kraftigt förhöjd vid en alkoholdebut . Denna riskgrupp kommer därför med stor sannolikhet behöva omfattande insatser av samhällets gemensamma resurser senare i livet. Med andra ord är ett framgångsrikt alkoholpreventivt arbete och insatser för att fånga upp ungdomar med alkoholproblematik tidigt viktiga, inte minst för de drabbade personerna och deras familjer, utan även ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det är också värt att notera att äldres alkoholkonsumtion har ökat , i jämförelse med andra åldersgrupper men också i absoluta tal. Därtill har den alkoholrelaterad dödlighet ökat bland äldre. En solidarisk och restriktiv alkoholpolitik som vi vet att alkohol ligger bakom många av samhällets stora problem så är alkohol i måttlig mängd för många i vårt samhälle förknippat med fest, livskvalitet och kulinariska upplevelser. Alkohol kan ge allvarliga konsekvenser inte bara för den enskilda brukaren, utan även för omgivningen. Våld och annan kriminalitet, splittrade familjeförhållanden, trafikolyckor och sjukskrivningar är några exempel. Ofta kan också fattigdom och utanförskap kopplas till bruk av alkohol. Vi bär alla också på en medfödd hög eller låg risk för att utveckla ett beroende. Risken för skador varierar därför mellan individer, över ålder och beroende på situation och dryckesmönster. Risken för skador av alkohol ökar gradvis med ökande konsumtion. Färsk forskning visar att det inte finns någon tydlig gräns under vilken alkoholkonsumtion är helt riskfri[15] 2018. Baserat på den senaste forskningen är det angeläget att se över riktlinjer angående riskkonsumtion. Det är för oss kristdemokrater viktigt att stå upp för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik som syftar till ett samhälle med måttfulla alkoholvanor. Vi värnar därför Systembolagets monopol samt en aktiv prispolitik som via punktskatter gör alkohol dyrare än andra drycker. Alkoholmonopolet och de relativt höga skatterna på alkohol är de viktigaste inslagen i restriktiva alkoholpolitik. höjer liksom regeringen skatten på alkohol. Gårdsförsäljning av lokalproducerad alkohol är principiellt inte emot frågan om gårdsförsäljning av lokalproducerad alkohol i små volymer. Vår ståndpunkt är att Systembolagets detaljhandelsmonopol ska värnas. Om gårdsförsäljning skulle visa sig vara förenligt med Systembolagets monopol så skulle vi se positivt på ett sådant införande. Där är vi dock inte . Frågan har utretts , senast av den statliga utredningen 2010:98, som konstaterar att om enbart svenska tillverkare får sälja sina produkter direkt till konsument på tillverkningsstället är det diskriminerande samt strider mot . Detta med anledning av att ett enskilt land inte får diskriminera utländska producenter eller produkter. Även den första utredaren (, SOU 2009:22) och () har kommit till samma slutsats. För att inte bryta mot lämnade därför utredaren i SOU 2010:98 ett förslag om att ge alla tillverkare inom EU och övriga världen rätt att sälja sprit, vin och starköl direkt till konsument på samma villkor som svenska tillverkare. Det förslaget skulle i sin tur leda till en nedmontering av det svenska detaljhandelsmonopolet, något som är emot. Viktigt är dock att titta vidare på vilka möjligheter som kan stå till buds för att lokalt producerad alkohol ska kunna säljas, med ett bevarat systembolag. En möjlighet som har underlättat avyttringen av gårdarnas produkter är Systembolagets utvidgade service. Det går numera att beställa en gårds varor till närmaste systembolag. Varorna levereras fritt för såväl kund som leverantör. Lokala produkter har numera särskild hyllmärkning i butiken och såväl sortimentet som försäljningsvolymen har utökats . står därför bakom tillkännagivandet som gavs 2018 till regeringen om att under förutsättning att Systembolagets detaljhandelsmonopol kan upprätthållas verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning i begränsad utsträckning. Tobak och passiv rökning Det är en angelägen uppgift att förbättra folkhälsan genom att förebygga att personer börjar röka och att få fler att sluta. Det ska vara svårt att börja och lätt att sluta röka. Dessutom ska det i möjligaste mån förhindras att någon utsätts för passiv rökning. En hel del åtgärder har vidtagits såsom en skärpning av tobakslagen avseende kontroll av åldersgräns och tillsyn av försäljning av tobaksvaror. Tobaksskatten har också höjts och föreslår att skatten på tobak höjs ytterligare. Det är viktigt att konstatera att allt tobaksbruk är ohälsosamt men det finns stora skillnader i skadeverkningar. Det är skillnad på rökning och bruk av snus och tuggtobak. Detta tas inte hänsyn till i gällande lagstiftning. I lagstiftningen räknas all tobak lika och det innebär att en övergång från rökning till snusning försvåras, trots att vetenskapen pekar på att riskfaktorn är betydligt högre för rökare än snusare. Därför vill vi ha en utredning där tobaksvarornas skadeverkningar nivågrupperas och därefter beaktas olika i lagstiftningen. Flera insatser har även gjorts för att minska passiv rökning. Tobakslagen säger att alla arbetsplatser ska arbeta aktivt för att försöka minska risken för passiv rökning. Det finns många rökfria arbetsplatser och kommunerna bör uppmuntras att skapa fler rökfria miljöer. En angelägen uppgift för kommuner och länsstyrelser är att utöva tillsyn på skolgårdar där det ska råda rökförbud. Vi står även bakom tobakslagens förbud mot att röka på restauranger, i offentliga lokaler eller i lokaler för barnomsorg eller sjukvård. En riksdagsmajoritet har beslutat att rökning vid till exempel uteserveringar, busshållplatser och offentliga entréer ska vara förbjudet. Vi kristdemokrater instämmer i intentionen att minska rökning, men vi röstade emot detta lagförslag eftersom vi istället anser att det via de kommunala ordningsreglerna ska vara möjligt för markägare att hindra rökning på de aktuella platserna. Vi pekade på de svåra gränsdragningsproblem som kan uppstå och som vi kan se när lagen är på plats. Vi kommer att noga följa konsekvenserna av den nya lagstiftningen. () rapport om drogvanor hos elever i årskurs 9 och andra året på gymnasiet visar att tobakskonsumtionen bland niondeklassare minskat påtagligt , även om senaste året visar på stagnation. Nedgången av andelen rökare i årskurs 9 är statistiskt säkerställd . Liksom i tidigare undersökningar var det i årets undersökning fler flickor () än pojkar () som rökte, medan pojkarna å andra sidan snusade i större utsträckning. I gymnasiet har den totala tobakskonsumtionen bland pojkar fluktuerat kring en förhållandevis stabil nivå (2018: ), dock med vissa tendenser till nedgångar , medan flickornas tobakskonsumtion mer tydligt minskat. Bland flickor i gymnasiet har det skett en signifikant minskning av andelen rökare (2018: ). Även i denna årskurs var snusning betydligt vanligare bland pojkar. Frågor om användning av e-cigaretter introducerades och andelen som provat detta har legat på en högre nivå jämfört med startåret. I årets undersökning svarade av eleverna i årskurs 9 att de använt e-cigaretter. Motsvarande siffror för gymnasiet var . Många reformer har genomförts . Skatten på tobak har höjts och begränsningar införts gällande försäljning. Att upprätthålla ålderskontroller och arbeta med program som aktivt stödjer ungdomar att välja en rök- och drogfri livsstil är fortsatt viktigt för att ännu färre ungdomar ska börja röka. Att rökningen kraftigt minskar bland ungdomar visar att de insatser som gjorts uppenbarligen har haft effekt. anser att det är viktigt med fortsatta insatser för att ännu färre ungdomar ska börja röka och för att de som är rökare ska sluta röka. Vi föreslår därför att ett exponeringsförbud för röktobak införs. Ungdomsmottagningarna har ett högt förtroende när det gäller informationsinsatser riktade till ungdomar och är därmed viktiga också i folkhälsoarbetet. Det är också angeläget att arbeta preventivt kring bruket av e-cigaretter. gjordes en kunskapsöversikt över den vetenskapliga litteraturen runt e-cigaretter. En nylig rapport[16] har gjort en övergripande sammanställning av de vetenskapliga studier som utvärderat direkta hälsoeffekter av e-cigaretter. Rapporten visar sammantaget att ”det är inte bara nikotininnehållande e-vätskor som kan vara skadliga för hälsan utan det är även de komplexa söta smaksättningarna av e-vätskor som kan utgöra en hälsorisk, bland annat cellskador i lungor och munhåla. Långtidsstudier visar att ungdomar som använder e-cigaretter i större utsträckning börjar röka konventionella tobakscigaretter. Det finns även flera undersökningar som indikerar att e-cigaretter inte är effektiva vid rökavvänjning.” aviserade att de kommer att införa ett förbud mot smaksatta e-cigaretter och inhalatorer. Vi ser att det vore angeläget att gör en kunskapsöversikt runt de direkta hälsoeffekterna av e-cigaretter och därefter lämnar rekommendationer för eventuella lagstiftningsändringar. vill ha ett narkotikafritt samhälle och arbetar konsekvent för att stoppa alla tendenser till drogliberalisering. Det behövs ett förebyggande arbete, en bra vård och behandling för den som fastnat i missbruk och en brottsbekämpande insats från tull och polis. har polis och tull rätt att beslagta preparat som är misstänkt farliga. En åklagare kan besluta att varorna ska förstöras. och kan också snabbt beställa preparat från internet för att skynda på narkotikaklassningen. har samhället ofta legat steget efter, men vi ger inte upp kampen mot nätdrogerna. Ett av de långsiktiga målen i ANDT-strategin är att antalet döda och skadade på grund av narkotikamissbruk ska minska, och prioriterat är att minska dödligheten bland ungdomar på grund av experimenterande med droger. Pågående åtgärder är bevakning av försäljningen av missbruksmedel via internet, klassificering av nya substanser, löpande uppföljning av den narkotikarelaterade dödligheten samt informationsinsatser för att öka kunskapen om cannabis negativa effekter på hälsa och social utveckling. Här kan särskilt nämnas Trestad 2 där de tre storstäderna har arbetat med att minska användande av cannabis bland unga. Projektet gick ut på att utvärdera, konsolidera och utveckla verksamhet och insatser som redan fanns. Arbetet har resulterat i en större tydlighet i de metoder som används och pekat ut en del problem vilket ger möjligheter till vidareutveckling av insatser och en förbättrad implementering lokalt. Motstånd mot legalisering av cannabis är emot legalisering av cannabis. De dokumenterade negativa effekterna är alltför stora. En legalisering medför en ökad tillgänglighet vilket ökar risken för att ungdomar börjar använda cannabis. Det finns säkerställda samband mellan cannabismissbruk i tonåren och ökad risk inklusive ökad risk att inte slutföra skolan, att utveckla beroende samt ökad psykisk ohälsa och kognitiva funktionsnedsättningar i vuxen ålder. Därtill ökade trafikolyckor. Vi är däremot positiva till att de aktiva substanserna i cannabisplantan extraheras och utvärderas för medicinskt bruk och genomgår traditionell läkemedelsprövning. Precis samma process som gäller för andra läkemedel som utvecklas från växtriket. Vi är även emot avkriminalisering av bruk av cannabis, men det är värt att se över frågan. Det främsta argumentet för att avkriminalisera är att öka tillgången till vård. Det argumentet ställer vi också oss bakom. Men för att nå det målet är det avgörande att vi först får tillgång till en god, tillgänglig och jämlik beroendevård i hela landet. En fördel med nuvarande system är att en polis som möter en ungdom som är påverkad eller innehar cannabis har rätt att ta personen till eller motsvarande beroendevård. Det ger en möjlighet att bryta ett missbruk tidigt – innan det övergår till ett tyngre beroende. Vi är vidare beredda att se över straffskalan för eget bruk så att den i större grad främjar vård och prevention. är positiva till utbyggnaden av sprututbytesprogrammet då det har dokumenterad effekt på riskbeteenden, dvs att de som söker sig till sprututbytet i mindre utsträckning delar använda verktyg med varandra. Detta är viktigt inte minst eftersom ny smitta av t.ex. hepatit C vanligtvis sker efter injiceringsdebut. Genom att minska smittspridningen av framför allt hepatit C och hiv och kan unga människor skyddas från att bli smittade tidigt i livet vilket sparar mycket lidande och även pengar för sjukvårdskostnader. Sprututbytet förbättrar också förutsättningarna för beroendevården att nå ut med hjälpinsatser till individer som annars inte skulle uppsöka vården. En rädsla som finns är att ett utbrett sprututbytesprogram skulle leda till en ökad droganvändning, men det finns ganska omfattande forskning på det området och inga studier visar ett ökat drogintag vare sig på individ- eller på samhällsnivå. Bred tillgänglighet av naloxon har varit drivande för att naloxon ska vara tillgängligt för närstående samt polis och räddningstjänst vid risk för överdosering av opiater. Naloxon kan inte missbrukas och är inte beroendeframkallande. Att snabbt kunna ge en livräddande hjälpinsats vid en eventuell överdos är därför mycket viktigt. Det är glädjande att och har gjort ändringar i sina föreskrifter som möjliggör att förskrivare får lämna ut naloxon direkt till patienter i stället för att läkemedlet förskrivs på recept och hämtas ut på apotek, sjuksköterskor får förskriva naloxon under vissa förutsättningar och icke legitimerad personal i ambulans och inom räddningstjänst får administrera naloxon vid opioidöverdos. Vi välkomnar också att har uppdaterat de nationella riktlinjerna för vård och stöd vid missbruk och beroende avseende naloxon. Rekommendationen säger att hälso- och sjukvården bör erbjuda naloxon till personer i riskzonen för opioidöverdos och att förskrivningen ska kombineras med en utbildningsinsats. Vi avser att följa hur den ökade tillgängligheten av naloxon förbättrar utgången vid överdosering av opiater. av den svenska befolkningen har spelproblem, och tillkommer omkring 100 000 problemspelare. Sjukvård och socialtjänst är skyldiga att erbjuda utredning och behandling.