ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023365 · 2019-10-03 00:00:00 — Översyn av regelverket kring bonus–malus ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regelverket kring bonus–malus och tillkännager detta för regeringen. Bonus–malus-systemet syftar till att gynna försäljningen av mer miljövänliga fordon genom att man ger en bonus som bekostas med en högre fordonsskatt för fordon som är mindre miljövänliga. Grundtanken är god, men det finns flera problem med effekterna och tillämpningen av bonus–malus. För det första är systemet överfinansierat. Staten tar in långt mycket mer i skatt (malus) än vad som betalas ut i bonus. För det andra uppstår inlåsningseffekter genom att både företag och privatpersoner avstår från att köpa nya säkrare och mer miljövänliga fordon om dessa, trots lägre utsläpp, ändå omfattas av straffbeskattningen. För det tredje innebär att biltillverkare måste tillverka en viss mängd miljövänliga fordon. Om fler sådana fordon säljs i betyder det att fler fordon med högre utsläpp säljs i andra länder. Den totala utsläppsmängden på EU-nivå påverkas inte. För det fjärde slår systemet hårt mot de som behöver ett större fordon av olika skäl. Det kan handla om stora familjer eller personer med funktionshinder som behöver en större bil. På samma sätt straffas lätta transportbilar och mindre lastbilar som ofta är det enda alternativet vid mindre transporter. Även kollektivtrafik och taxi drabbas. För det femte har systemet missbrukats genom att man kan köpa en bil med bonus i och sedan exportera den till andra länder och göra en god vinst. För det sjätte medför bonus–malus i kombination med den nya WLTP-metoden för att beräkna utsläpp att vissa fordon bestraffas dubbelt. Detta gäller exempelvis många av de husbilar som finns på marknaden där de samlade skatteeffekterna blir helt orimliga. Det finns många skäl att genomföra en omfattande översyn av bonus–malus och i samband med detta överväga modifieringar och undantag i regelverket för att motverka orimliga konsekvenser.
mot · H7023367 · 2019-10-03 00:00:00 — Prioritera i en nationell plan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för att prioritera och tillkännager detta för regeringen. från till har en betydelsefull roll i det nationella vägnätet. över , som ligger mellan och , är en del av väg 55. Den är nödvändig för såväl vägtrafikanter som sjöfarten. når sin maximala livslängd inom så som 18–. Därför kommer det i närtid att krävas stora reinvesteringar, drift och underhåll under kommande planperiod om mer än . Dock finns enbart med som finansierat objekt ifall planramen utökas . Det vore dålig samhällsplanering och ett stort resursslöseri att först finansiera en dyr renovering för att därefter bygga en ny bro. Resurser för om- och nybyggnad bör därför prioriteras i den nationella planen . utformning behöver dessutom förändras, om fartyg som medger ska kunna passera bron. Utan en anpassad bro uppnår inte sina mål. Det innebär att de stora investeringar som görs i hamnar, sluss och farled inte kommer att kunna nyttjas fullt ut på grund av bron. Det innebär också större synergieffekter kopplade till projektet om ifall det samplaneras med den ombyggnad som ska göras i området på mellan och . Prioritera därför så att den får finansiering och projektet kan samplaneras med ombyggnad av väg 55. Det innebär en satsning på sjöfarten genom och en förbättring av 55:an som nationellt vägstråk.
mot · H7023370 · 2019-10-03 00:00:00 — Tydligare märkning av kött från djur som slaktas utan bedövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för att lyfta frågan om halalslaktat kött i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att se till att det ska framgå med ännu större tydlighet på förpackningen om djuret verkligen har bedövats innan halalslakten och tillkännager detta för regeringen. Det är förbjudet i att genomföra obedövad slakt. Detta innebär att även halalslakt kan genomföras med bedövning i . Det är dock tillåtet med obedövad religiös slakt i flera EU-länder, vilket gör att det enkelt går att importera kött som kommer från djur som har slaktats utan bedövning. När inte detta syns tydligt på köttets förpackningar i affärerna är det stor risk att även de som vill ha vanligt slaktat kött ändå av misstag köper importerat halalslaktat kött. Därför bör det med ännu större tydlighet framgå av förpackningarna att köttet är slaktat enligt halalslaktmetoden och om djuret har varit bedövat innan eller inte.
mot · H7023371 · 2019-10-03 00:00:00 — De får inte det stöd och den avlastning som de behöver för att kunna hantera sin situation. En anhöriggrupp som ofta glöms bort är anhöriga som har mist den som de har vårdat och som befinner sig i sorgearbete. Hälso- och sjukvården och kommunen bör här följa upp vilket stöd den anhörige behöver. kom 2014 med en rad rekommendationer som i punktform är att information och bemötande behöver förbättras, kommunernas anhörigstöd behöver utvecklas, statens styrmedel måste användas bättre, det behövs mer kunskap om anhörigomsorgen, det bör vara lättare att förena anhörigstöd med arbete och landstingens uppdrag kring anhörigstöd bör bli tydligare. Vi har framfört tidigare att rekommendationer måste förverkligas men fortsätter att upprepa det därför att bristerna i anhörigstödet är omfattande. Motverka våld och övergrepp samt vanvård Våld mot, övergrepp på samt vanvård av årsrika personer har behandlats av . I den årsrika generationen är såväl kvinnor som män utsatta, kvinnor i något högre utsträckning än män. Förövaren kan vara en partner, men det kan också vara vuxna barn eller en vårdare som står för övergreppen. Det handlar om fysiskt våld, om sexuellt våld, om kränkningar och vanvård, men också om att söner, döttrar och andra anhöriga utöver att begå fysiskt och psykiskt våld lägger beslag på sina äldres tillgångar. har behandlat problematiken. har vi en handlingsplan men den handlar endast om våld och övergrepp inom vård och omsorg av äldre; den bör också innefatta polisens och rättsväsendets roll i sammanhanget. Även andra yrkesgrupper som möter årsrika människor i sin vardag behöver kunskap om hur de kan upptäcka övergrepp och hur just de kan hjälpa utifrån sin roll. På började man 2012 att arbeta med frågan och har inbegripit hela samhället med framgång. Vi anser att Gotlandsmodellen bör införas i hela landet. Dessutom bör de som arbetar inom hälso- och sjukvård samt inom äldreomsorgen ha anmälningsskyldighet vid misstanke om våld eller övergrepp mot årsrika. I socialutskottets betänkande 2018/19:SoU13 avslås dessa yrkanden med hänvisning till pågående arbete, men det inrymmer inte rättsväsendet och polisen och det tar inte upp frågan om anmälningsskyldighet, varför vi upprepar yrkandena i denna motion. Gulan Avci (L)
mot · H7023372 · 2019-10-04 00:00:00 — Underlätta för att bygga fler vatten- och branddammar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att underlätta och förenkla tillståndsgivningen för att bygga vatten- och branddammar i syfte att stärka vår brandberedskap och tillkännager detta för regeringen. Med risk för nya stora bränder i måste vi se över och underlätta för fler att kunna bygga vatten- och branddammar. har vi regelverk och tillståndsprövningar för att bygga olika dammar i vilket fördyrar och försvårar möjligheterna för markägare att kunna skydda sina skogar, marker och hus vid bränder. måste därför underlätta så att fler på ett enkelt sätt kan bygga branddammar och vattenreservoarer som då kan användas vid skogsbränder och gräsbränder. Branddammar var ett naturligt inslag i miljön men dagens lagstiftning och tillståndsprocesser för att bygga vattendammar och branddammar gör det både onödigt dyrt och byråkratiskt krångligt. Dessutom kostar dessa tillståndsprocesser pengar och resurser både för samhället och för den enskilde. Därför behöver vi se över tillståndsgivningen för att bygga vatten- och branddammar i förenklande syfte och därmed stärka vår brandberedskap.
mot · H7023373 · 2019-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att klargöra hur en lagstiftning som tillåter altruistiskt surrogatmödraskap kan införas i och tillkännager detta för regeringen. Den dåvarande alliansregeringen tillsatte 2013 en utredning med uppdraget att se över hur möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar kunde utökas. Utredningens uppdrag omfattade bl.a. att lämna förslag för att ge ensamstående kvinnor möjlighet till assisterad befruktning på samma villkor som personer som lever i en parrelation, vilket sedan mynnade ut i ny lagstiftning som trädde i kraft . Utredningen hade därtill i uppdrag att ta fram ett ställningstagande kring om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och föräldrarna vid assisterad befruktning samt huruvida surrogatmoderskap ska tillåtas i . Det är positivt att möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar förbättrats , inte minst genom möjligheten för ensamstående kvinnor att genomgå assisterad befruktning. Däremot beklagar vi att regeringen inte valt att gå fram med lagstiftning för att s.k. altruistiskt surrogatmödraskap ska bli en tillåten metod i . Det övergripande perspektivet i frågan om utvidgade möjligheter för fler att bli föräldrar ska vara barnets bästa. Barn ska också ha rätt att i den mån det är möjligt ges kännedom om sitt ursprung. Vår uppfattning är att ansvarsfulla vuxna som vill bli föräldrar ska ges stöd till detta så långt det är möjligt. Ett ansvarsfullt föräldraskap bygger på förmågan att ge barnet kärlek, trygghet och omsorg – oberoende av på vilket sätt barnet blivit till, föräldrarnas sexuella läggning eller om föräldrarna lever i en parrelation. Mot bakgrund av detta anser vi att man bör utreda hur en lagstiftning som tillåter altruistiskt surrogatmödraskap kan införas i . En sådan lagstiftning förutsätter att man belyser ett antal etiska och juridiska aspekter. Vi hyser stor respekt för komplexiteten gällande frågor som rör surrogatmödraskap. Vi är övertygade om att beslut om surrogatmödraskap inte fattas snabbt och oöverlagt under tidspress. Beslut om att genomföra ett altruistiskt surrogatmödraskap sker i själva verket mellan närstående och präglas av ömsesidig respekt, integritet, närhet och kärlek. Vi är övertygade om att det finns människor som vill kunna hjälpa en nära vän eller anhörig att skaffa barn. Vi har tilltro till att människor kan fatta välgrundade och avvägda beslut och ta ansvar för dessa. Det är emellertid viktigt att dessa beslut fattas utan risker för påtryckningar. Det är därför helt avgörande att säkerställa att påtryckningar och tvång inte får förekomma. Rätten till självbestämmande och informerat samtycke är helt central. Med anledning av ovanstående vill vi att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att klargöra hur en lagstiftning som tillåter altruistiskt surrogatmödraskap kan införas i .
mot · H7023375 · 2019-10-04 00:00:00 — Psykisk ohälsa är ett av våra största samhällsproblem ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppenvårdspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn och unga som skrivs ut från BUP och tillkännager detta för regeringen. Psykisk ohälsa är ett av våra största samhällsproblem. Det måste göras mer för att tidigt fånga upp de individer som mår dåligt och säkerställa att alla får den hjälp och det stöd som behövs. Att samtala, att fråga, det är nyckeln till att uppmärksamma de som riskerar att drabbas av psykisk ohälsa. är en bortre tidsgräns inom vilken det är viktigt att den som inte mår bra får stöd och hjälp för att inte riskera att hamna i en livslång problematik med allt vad det kan komma att innebära. Psykiatrin i behöver förbättras på många punkter. Vården har präglats av en brist på tillgänglighet och har inte alltid varit evidensbaserad. Valfriheten måste ges ett större utrymme och samarbetet mellan kommuner och landsting måste förbättras. Det är viktigt att vården av människor med allvarlig psykisk sjukdom präglas av en helhetssyn på människan, inte av delmoment som gör att den vårdsökande hamnar mellan stolarna och tvingas ställa sig i en ny kö för varje gång det är en ny orsak som man ska utreda. Barn, vuxna och äldre med psykisk sjukdom ska ha tillgång till en tillgänglig vård när de behöver den – inte ställas i kö på kö på kö. Nya modeller och angreppssätt krävs inom psykiatrin för att kunna möta människor i behov av hjälp. I fanns en enskild öppenvårdspsykiatrimottagning med god tillgänglighet vid namn Avenyteamet. Avenyteamet är en inspirationskälla för hur man kan utveckla en modell inom öppenvårdspsykiatrin med ökad tillgänglighet och förändrat arbetssätt. Därför krävs det fortsatt en väl fungerande öppenvårdspsykiatri med bättre specialistkompetens för att möta dagens psykiska ohälsa. Personer med psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning ska även fortsättningsvis ges möjlighet att välja och ha inflytande över utformning och vem som ska utföra vård-, rehabiliterings- och stödinsatser. Framförallt måste de kunna komma till i vården utan att bli sittande och utveckla långvarig psykisk ohälsa. Vi hör om unga människor som är i behandling som vid skollov skrivs ut från barn- och ungdomspsykiatrin. När sedan terminen startar får de starta om från noll igen. Detta är oacceptabelt.
mot · H7023376 · 2019-10-04 00:00:00 — Inför ett nationellt förbud mot användning och försäljning av fyrverkerier i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen med syfte att inrätta ett nationellt förbud mot användning och försäljning av fyrverkerier och tillkännager detta för regeringen. Felaktig och olovlig användning av fyrverkerier och smällare utgör på många håll i landet ett växande problem som skapar allmän oro och otrygghet. Raketer används allt oftare helt felaktigt och riktas till och med ibland direkt mot människor, kollektivtrafiken, ambulanser, polis och brandkår. Langningen är omfattande och föräldrar saknar dessvärre ofta kännedom om hur unga, minderåriga ägnar sig åt att skjuta raketer och fyrverkerier. kring t ex nyår och påsk är problemet ibland så omfattande att människor inte vågar gå ut. Dessutom innebär raketerna och smällarna ett stort lidande för många djur. Kommunerna har, genom den lokala ordningsstadgan, möjlighet att reglera när och var fyrverkerier får användas och lagstiftningen ger polisen möjlighet att ingripa vid direkta lagöverträdelser som t ex att åldersgränser för inköp och användande inte efterlevs. Branschen har också tagit ett större ansvar för att begränsa försäljningen av pyroteknik. Problemet är dock så omfattande att polisen omöjligen kan ingripa och stävja missbruket. Kommunerna klarar heller inte med de verktyg de förfogar över att komma tillrätta med missbruket. Ett totalförbud mot användning och försäljning av fyrverkerier i är mot denna bakgrund nu önskvärt och regeringen bör skyndsamt återkomma med ett sådant förslag till . Om ett totalförbud inte bedöms möjligt att införa bör regeringen i stället se över möjligheterna att göra all användning av fyrverkerier tillståndspliktig.
mot · H7023380 · 2019-10-07 00:00:00 — Slopande av hårdare amorteringskrav ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det skärpta amorteringskravet och tillkännager detta för regeringen. vill se en långsiktigt hållbar bostadspolitik och en välbalanserad kreditgivning. En målsättning för oss är att alla som vill ska kunna äga sitt hem. För att underlätta detta vill vi se en tydlig och förutsägbar bostadspolitik som ger stabilitet på makronivå. En grundförutsättning för att bostadsköpare ska känna sig trygga är att olika makroåtgärder inte implementeras utan en grundlig utvärdering. införde regeringen det förstärka amorteringskravet, vilket innebär att bolånetagare som tar nya lån som överstiger 4,5 gånger deras bruttoårsinkomst måste amortera – utöver det tidigare amorteringskravet. Resultatet är att många måste amortera på lånet. vill avskaffa det förstärkta amorteringskravet, då effekterna och måluppfyllelsen i fråga om det första amorteringskravet inte har utvärderats grundligt. Det andra amorteringskravet drabbar framför allt dem som står utanför bostadsmarknaden och ska köpa sitt första boende. En stor grupp är de (genomsnittsindividen under har en nästintill obefintlig möjlighet att få ett bostadslån) och försvårar för dessa att ta sig in på bostadsmarknaden. kan det vara unga vuxna som har funnit ett arbete i någon av våra storstadsregioner men som måste tacka nej på grund av att de inte klarar finansieringen av bostaden. Vi ser redan en stagnering av bostadsbyggandet, som företag i storstadsregioner har allt svårare att rekrytera personal. Syftet med det förstärkta amorteringskravet är att stävja den privata skuldsättningen och säkra den finansiella stabiliteten. Det krävs dock en fördjupad utvärdering kring det första amorteringskravet för att påvisa att det har varit utformat på ett adekvat sätt som bidrar till en välfungerad bolånemarknad.
mot · H7023383 · 2019-10-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:11 Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. kommuner förtjänar långsiktiga planeringsförutsättningar. Det är därför inte förvånande att det finns en utbredd kritik mot att regeringen i den aktuella propositionen föreslår att med bara fyra månaders varsel genomföra stora ändringar i kostnadsutjämningen inom den kommunalekonomiska utjämningen. I propositionen föreslås bl.a. tre nya delmodeller – en för vuxenutbildning, en för infrastruktur och skydd respektive en för verksamhetsövergripande kostnader – som delmodellerna för barn och ungdomar med utländsk bakgrund, befolkningsförändringar, bebyggelsestruktur och löner föreslås utgå. Eftersom kommunernas och landstingens budgetarbete var mycket långt gånget kan vi konstatera att det är omöjligt för kommunsektorn att förbereda sig på effekterna av det nya systemet. Därutöver innehåller förslaget i propositionen förändringar jämfört med förslaget i SOU 2018:74 Lite mer lika – Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting, vilket ytterligare – inte minst tillsammans med det faktum att propositionen inte innehåller några beräkningar av vad förslaget innebär för enskilda kommuner och regioner – slår mot kommuners och regioners planeringsförutsättningar. Preliminära utfallssiffror tillgängliggjordes i stället först i och visar exempelvis att Region får betala mer än under innevarande år varav en 1 miljard mer än regionen tidigare fått information om. Så stora förändringar går inte att genomföra så snabbt. Detta är skäl nog att i detta läge avslå regeringens proposition. Det finns dock ytterligare skäl. För det första slår propositionen i flera fall mot de regionala tillväxtmotorer som residensstäder och medelstora kommuner ofta utgör. Det är en olycklig ordning som riskerar att försvaga tillväxtförutsättningarna i hela landet. Kommuner såsom , och ska inte behöva drabbas särskilt hårt utan behöver i stället få rätt villkor för att kunna bidra till tillväxt i hela . För det andra löser inte propositionen de grundläggande problem som finns i dagens utjämningssystem och i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. I stället för att förändringar hastas igenom bör ett bredare grepp tas kring dagens kostnads- och inkomstutjämning, hur och av vem skatter tas ut samt ansvarsfördelningen mellan staten och kommunsektorn. Det finns exempelvis särskilt skäl att överväga hur ett ökat statligt ansvar för skolan kan bidra till att jämna ut de ekonomiska förutsättningarna för kommuner. Gulan Avci (L)
mot · H7023391 · 2019-10-15 00:00:00 — Motion till 2019/20:3391
mot · H7023404 · 2019-10-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:3 om myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen aktivt och kontinuerligt ska samordna det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen aktivt ska följa upp och ta del av det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfredsställande underlag för uppföljning och utvärdering och tillkännager detta för regeringen. Ökat myndighetsgemensamt arbete mot organiserad kriminalitet är nödvändig för att bryta den negativa trenden. Det krävs kraftansträngningar från de deltagande myndigheterna men även ett aktivt arbete från regeringen med att följa upp och dirigera arbetet. Regeringen bör även kontinuerligt ta de synpunkter och slutsatser myndigheterna bidrar med som grund till det framtida arbetet gällande både innehåll i regleringsbrev och eventuellt lagstiftningsarbete. Det är således oroväckande när konstaterar att regeringen till del har delegerat en för stor del av ansvaret till de enskilda myndigheterna som man inte följt verksamhetens utveckling. Detta leder till en otydlighet hos myndigheterna för hur verksamheten ska bedrivas men även ett bristande kunskapsunderlag för regeringens arbete framgent. tar allvarligt på den kritik som framförts i granskning och önskar se en reell förbättring från regeringens sida i detta essentiella arbete. Regeringen bör således aktivt och kontinuerligt ta del av och samordna det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad kriminalitet. I de fall det framkommer att det finns ett mervärde av en mer framträdande roll för regeringen bör självklart detta ske. Det bör inte anses tillräckligt att, såsom påvisar, ta en passiv roll i en så profilerad och akut fråga som den organiserade brottsligheten. Då regeringen framgent förhoppningsvis tar en aktivare roll i det myndighetsgemensamma arbetet torde underlaget för en närmare och effektivare styrning av densamma bli tillgängligt. Det är således önskvärt att regeringen kontinuerligt anpassar arbetet för att nå det mål som gemensamt föreligger, att minska den organiserade kriminalitetens omfattning. Regeringens bedömning att en sådan aktiv roll inte är nödvändig bör inte anses tillfredsställande och detta bör ges regeringen till känna. Vidare är det även nödvändigt att kunna påvisa de faktiska resultaten av detta samarbete. Även om de myndigheter som deltar säkerligen gör sitt bästa för att råda bot på denna problematik bör resursåtgången och resultat kunna följas och utvärderas i förbättringssyfte. Regeringen bör därför även arbeta med de deltagande myndigheterna för att säkerställa förutsättningar för en tillfredsställande redovisning av resursåtgång och resultat.