ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H70249 · 2019-09-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:138 Straffet för mord ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning och åtgärd gällande utfallet av straffskärpningen för mord och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i detta ärende valt att frångå den lagtekniska lösning som utredningen föreslår. Utredningens förslag baseras på ett tillkännagivande från (bet. 2016/17:JuU16). Ingångsvärdet i detta lagstiftningsärende är således att livstidsstraffet ska brukas i betydligt större utsträckning, samt att livstidsstraff ska vara normalstraffet för mord. gjordes ett försök att genomföra detta men konstaterade i NJA 2016 s. 3 att den ändring som genomförts inte förändrade rättsläget. är måna om att straffet står i proportion till det allmänna rättsmedvetandet och är således angelägna om att säkerställa att det tillkännagivande har riktat till regeringen faktiskt får det utfall som , och i förlängningen det svenska folket, har röstat för. hade därför kunnat acceptera den av utredningen föreslagna ordningen, med tillägget från som en väl utarbetad lösning för att säkerställa att så ska ske. Regeringens förslag syftar visserligen till samma slut, men det är möjligt att utfallet i praktiken inte svarar mot vad syftet är. Det bör således ske en kontinuerlig utvärdering från det att lagändringen träder i kraft som syftar till att utröna huruvida det ursprungliga tillkännagivandets intentioner faktiskt tillämpas i praktiken – så som regeringen enligt förslaget anser ska ske. I det fall regeringen under denna utvärdering noterar att praxis inte följer vad syftet med lagändringen är bör regeringen skyndsamt återkomma till med ett förslag som motsvarar vad som ovan anförts.
mot · H702491 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde och tillkännager detta för regeringen. Rester av kolmilor är vanligt förekommande i skogsmarker där träkolsproduktion var en viktig näring för till exempel järnhanteringens behov. I bland annat Bergslagen och har träkol producerats under hundratals år, och där finns rester efter tusentals kolmilor. Utav dessa finns endast ett fåtal registrerade. I samband med skogsbruk får rester av kolmilor inte skadas. Det är svårt och i vissa fall näst intill omöjligt att finna lämningarna i skogen. Ofta är det först när marken rörs som man upptäcker lämningen. Eftersom bevarandevärdet kan ifrågasättas med den stora mängd av kolbottnar som finns är det orimligt och samhällsekonomiskt oförsvarbart att spara alla lämningar orörda för framtiden. I stället vore det bättre att välja ut några typiska exempel och ordentligt märka ut ett antal kolbottnar som sedan registreras och lämnas orörda och säkras för eventuella behov av utgrävningar. Övriga lämningar kan då hanteras av dem som förvaltar/äger marken.
mot · H702493 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för intrång på mark för ianspråktagande till ledningsutbyggnad, , vägar, järnvägar och annan samhällsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Av ett antal olika skäl uppstår intressekonflikter mellan den enskilde markägarens vilja och samhällets önskemål om att kunna utnyttja mark för annat ändamål. Två traditionella områden är vägar och järnvägar. handlar det lika ofta om ledningsdragningar av olika slag, transformatorstationer m.m. Även har efter hand alltmer utökat kraven på intrång på enskild mark. Två exempel som har medfört infekterade diskussioner mellan markägare och exploatörer är anläggningar för nya stomnät för elöverföring, anläggningar som tar väldigt mycket mark i anspråk. Inte sällan innebär nya ledningsdragningar att redan hårt exploaterade områden där markägare har fått sina möjligheter att utnyttja sin mark ytterligare kringskurna. I ett modernt samhälle kommer man då och då till situationer då man behöver utnyttja mark för allmänna infrastrukturändamål, därom är både insikten och samsynen i samhället stor. är kraven på avkastning av marken för odlingsändamål växande vad gäller mark avsedd för både jord- och skogsbruk. Vi vet också att markens koldioxidsänkande förmåga, den ”kolsänka” som växande skogsmark utgör, kraftigt reduceras vid t.ex. exploatering för ledningsgator. Skogsbruk som näring är därtill en av landets viktigaste industribaser med ett väldigt högt exportnettovärde, och självklart är det över tiden välståndspåverkande om betydande mängder skogsmark görs improduktiv p.g.a. ledningsgator. Enligt vårt synsätt är det därför rimligt att berörda markägare ges ersättning för markintrång som täcker inte enbart ett dagsaktuellt saluvärde för det som växer på marken, utan även en ersättning för den avstådda framtida avkastning som uppstår så länge marken i fråga tas i anspråk för ledningsdragning. Ett sådant synsätt och system avseende ersättning för markintrånget skulle ge exploatören betydligt starkare ekonomiska incitament än att välja en modern och marksnål teknik i stället för den traditionella och markslösande vid sin exploatering. Det är också viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv att exploateringskalkyler görs mellan olika alternativ där prissättningen fullt ut täcker den totala samhällsekonomiska kostnaden för att mark tas i anspråk för t.ex. ledningsbyggande och därmed mer eller mindre omöjliggörs för annan användning. Grundtanken är att med en relevant ersättning får markägaren sin rättmätiga ersättning och exploatören av marken får rätt ingångsvärden i sina kalkyler på samhällskostnaden för det aktuella intrånget. Vår övertygelse är stark i att detta totalt sett skulle leda till att en långt mera marksnål teknik än vad som används , t.ex. av vid byggande av stora överföringsledningar, skulle komma att utvecklas och tillämpas.
mot · H702494 · 2019-09-26 00:00:00 — Forskning och rådgivning kring insjöfisk och vattenbruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka forskningen och rådgivningen kring insjöfiske och vattenbruk samt samordna detta vatten- och miljöarbete med de övriga nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. produktionsförmåga när det gäller mat utnyttjas allt sämre genom att åkrar och betesmarker läggs i träda eller extensiva eller förbuskas. Produktionen av mjölk, nötkött och griskött minskar. Skogarnas avkastning av viltkött minskar på grund av de växande rovdjursstammarna av björn och varg. gäller det att vända utvecklingen genom en bred kraftsamling mellan stat och näring, industri och handel, forskning och rådgivning med mera. Denna motion riktar in sig på de svenska insjöarnas rikedom av fisk och den stora potentialen att öka produktionen och fångstuttagen. har 95 000 sjöar, där våra fyra största sjöar svarar för av det svenska insjöfisket. Det finns utvecklingspotential i insjöfisket. Fångsterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket uppgick till totalt och ett värde i första handelsledet av . Motsvarande uppgifter för var respektive . De ekonomiskt mest betydelsefulla fiskarterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket är gös, kräfta och ål. Hur mycket proteinbiomassa kan de svenska insjöarna producera och vad kan den användas till? Här är kunskapen för dålig och det bedrivs inte mycket forskning med den inriktningen . , mört och övrig vitfisk borde ses som en slumrande resurs som borde kunna fångas i växande mängder och nyttjas till nya spännande ändamål. Många av landets sjöar är övergödda och påverkar i sin tur och negativt. Övergödningen har gynnat vitfisken som ökar belastningen genom att späda på övergödningen ytterligare. De tusentals ton vitfisk som finns i sjöarna skulle kunna användas som råvara till fiskmjöl och användas som foder i den ökade fiskodlingen som vi redan beslutat om. Detta skulle gynna såväl vattenmiljön som rovfiskarna gädda, gös och abborre som alla är värdefulla exportprodukter. Det är mycket som förenar de nordiska länderna vad gäller insjöfisket, och det arbete som sker i bör i så hög grad som möjligt ske med goda kontakter med de övriga nordiska länderna. I exporterar vi gädda, gös och abborre som vi importerar odlad fisk (hajmal m.m.) från . Någonstans på vägen genom möts dessa fiskar. Med ökad satsning på insjöfiske kan behovet av import rimligen minskas. Landsbygdens turistföretagande gynnas av bra fiskevatten, vilket ju saknas i stora delar av . Den viktigaste punkten är dock att fiskevård, vattenvård och fiskodling ses som ett gemensamt område då de alla påverkar varandra. Alltså behöver vi i likhet med utveckla forskning och rådgivning på området. Vi har motionerat i denna angelägna fråga tidigare. Utskottet har utan närmare kommentarer hänvisat till den forskning och rådgivning som pågår. Vi anser att den är alldeles otillräcklig och därtill att detta vatten- och miljöarbete bör samordnas med de övriga nordiska länderna.
mot · H702495 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återinföra en skrotbilspremie och tillkännager detta för regeringen. Övergivna bilar i naturen är ett stort problem på många håll i landet – inte minst på landsbygden. Det är tyvärr en trend som ökat sedan skrotbilspremien togs bort 2007. Tanken med borttagandet var god då man i stället valde att införa ett tuffare producentansvar som innebar att bilproducenterna ska ansvara för att skrotningen och återvinningen av bilar fungerar. Det nya systemet innebar även att det inte skulle kosta något för bilägarna. Dessvärre har det lett till att det inte finns något större incitament att lämna in sin skrotbil – särskilt inte om man måste åka långa sträckor som innebär merkostnader. Det har lett till att många bilar står övergivna i naturen och förfular sin omgivning – ofta sönderslagna, vilket är en fara för inte minst barn och djur och dessutom finns risken för miljöfarligt läckage. Det här orsakar stora kostnader för många kommuner som betalar . Men även privatpersoner kan åsamkas både merarbete och utgifter i samband med att bilar dumpas på deras mark. Enligt Bil finns drygt en halv miljon bilar avställda som skulle kunna skrotas. Detta ska även ses i ljuset av att det bara skrotas runt 170 000 bilar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H702496 · 2019-09-26 00:00:00 — Rättighet att ta med ledarhund och assistanshund ställer sig bakom det som anförs i motionen om att befästa rättigheten att ta med ledarhund och assistanshund i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. Assistanshund är ett viktigt stöd för många med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom. Assistanshunden kan i vissa fall vara skillnaden mellan liv och död, då hunden är tränad för att snabbt upptäcka och uppmärksamma på exempelvis akuta tillstånd beroende på sjukdom. I andra fall kanske inte lika dramatiskt men ändå viktig som hjälp för att kunna leva ett så aktivt liv som möjligt, trots funktionsnedsättning eller sjukdom. Då kan hunden fungera exempelvis som hjälp för att plocka upp saker man tappat, som exempelvis en mobiltelefon. Något som i sig kan vara livsavgörande. Exemplen på vad en assistanshund kan utföra är nästan lika många som de som har behov av en assistanshund. Ledarhunden är för många synskadade skillnaden mellan isolering och möjligheten att röra sig i samhället. finns runt 300 ledarhundar i . Dessa får vistas i många lokaler och miljöer som andra hundar inte får vara i. Det gäller offentliga lokaler liksom i de delar av kollektivtrafiken där pälsdjur annars inte är tillåtna. Assistanshund är ett samlingsbegrepp för specialtränade hundar och är för många med funktionsnedsättning eller en kronisk sjukdom skillnaden mellan isolering och möjligheten att röra sig i samhället. I de flesta av landets kommuner likställs också övriga assistanshundar med ledarhundar i den lokala ordningsstadgan. Reglerna är dock spretiga och tolkas på olika sätt, bland annat rätten och möjligheten att ta med en assistanshund i kollektivtrafiken och på flyg. Det är inte heller alltid självklart att man får använda sin assistanshund på arbetet, på bion, på teatern, i affären, i restaurangen eller liknande. Att ha rättigheten att använda sitt hjälpmedel, vilket en assistans- eller ledarhund är, borde vara en självklarhet. Ofta är argumentet att man vill skydda allergiker. Man kan dock konstatera att pälsdjursallergener, även utan närvarande pälsdjur, i princip finns överallt där människor finns. Det tillskott av allergener som assistans- eller ledarhunden bidrar med är i detta fall litet. I många länder är det en rättighet att få ta med sig assistans- eller ledarhunden, bland annat i flera av våra nordiska grannländer. En rättighet som också bör införas i . Hur detta ska ske bör skyndsamt utredas, men det kan exempelvis ske genom att detta införs i ordningslagen. Per Lodenius (C)
mot · H702497 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en behovsprövning av barnbidraget och tillkännager detta för regeringen. Ett av de bästa måtten på hur upplyst ett samhälle är, är hur väl det tar hand om sina svagaste. Ett lika bra mått på att ett samhälle är orättfärdigt är om det omfördelar resurser till de redan gynnade. Det svenska systemet med barnbidrag har framhållits som ett exempel på det förra, men kan lika väl ses som ett exempel på det . Barnbidraget, som har sitt ursprung i en motion från , har av tradition delats ut lika till alla. Skälet för att inte behovsrelatera bidraget har varit administrativa problem. borde de administrativa hindren vara överkomliga. Resursstarka familjer kan under barnets uppväxt lägga barnbidraget på hög för att betala en framtida lägenhet, utbildning eller liknande. I mindre resursstarka familjer finns inte den möjligheten. Förutsättningarna är alltså redan i utgångsläget olika, något som bidrar till att cementera en social klyvning, vilket varken varit eller är tanken med barnbidraget. Många ensamstående föräldrar med barn konstaterar dessutom att socialbidraget reduceras vid en höjning av barnbidraget, vilket stärker ojämlikheten och därmed går tvärt emot barnbidragets syfte. En behovsprövning av barnbidraget skulle inte bara innebära att man mer träffsäkert kan bidra till dem som har det största behovet, utan också att det frigörs medel som kunde användas för att förbättra sjukvården, garantera tryggheten i hela landet eller sänka trösklarna till arbete för personer som står utanför arbetsmarknaden. Med anledning av detta bör regeringen skyndsamt utreda en behovsprövning av barnbidraget.
mot · H702498 · 2019-09-26 00:00:00 — Stoppa högt spelande fordon på allmän plats ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassa hög musik från fordon som störande buller och om att fordonet som orsakar bullret ska kunna förverkas och tillkännager detta för regeringen. har fordon med extrema högtalaranläggningar som spelar högt orsakat problem i många kommuner. Polisen säger sig ha dåligt stöd i lagstiftningen för att kunna stävja problemet. Fordon som har dessa högtalarsystem producerar enligt vad utövarna själva uppger ljudnivåer på över . Det är samma ljudnivåer som startande jetflygplan orsakar och det ligger en bra bit över smärtgränsen. Att dessa fordon fortsatt kan få vistas och spela på allmän plats är ett misslyckande från samhället. Tar man med att lagstiftningen tillåter detta men stoppar ungdomar från att spela fotboll på en idrottsplats för att de orsakar ”industribuller” så har vi ingen trovärdighet kvar när det gäller synen på olika typer av ljud. Polisen försöker hitta vägar för att kunna bötfälla personer som spelar hög musik i syfte att störa genom att använda sig lagstiftningen om ofredande. Ett annat försök är att gå på att föraren störs av den höga musiken och då inte framför fordonet på ett säkert sätt. Det skulle eventuellt kunna gå att använda sig av lagstiftningen om förargelseväckande beteende. Alla dessa försök att använda befintlig lagstiftning är svåra att tillämpa. står fordonet parkerat på en plats med öppna dörrar och volymen kontrolleras med mobilen av någon av de personer som står runt bilen. Polisen kan inte agera då man inte vet vem som orsakar det höga ljudet. I kommun använder man sig av den lokala ordningsstadgan för att komma åt problemet. har gett klartecken till polisen att bötfälla personer som spelar hög musik. Många kommuner i och på andra ställen har precis som ansökt om att göra en ändring i den lokala ordningsstadgan för att polisen ska kunna agera men fått nej av . Problemet med att kunna veta vem som ska bötfällas kvarstår dock. Det enda rimliga vore att man klassar om det ljud som ett fordon får alstra utanför själva karossen. Att använda sig av de nivåer som finns för trafikbuller vore antagligen lämpligt. För att komma åt problemet med att polisen inte kan bevisa vem det är som kontrollerar volymen kan man bötfälla ägaren av fordonet och/eller förverka fordonet . Att dra in körkortet för ägaren av fordonet skulle med all sannolikhet få en återhållande effekt på ljudvolymerna. kan inte ha en lagstiftning där lekande barn betraktas som industribuller och där man redan vid , vilket är normal samtalston, överskrider gränsvärdena. I stället har vi inte lyckats ta fram en lagstiftning som kan få stopp på ljud som ligger långt över smärtgränsen. Därför borde höga ljudvolymer från fordon klassas som vägbuller där gränsvärden ligger på 60–. Om dessa värden överskrids ska polisen kunna förverka fordonet och/eller så ska polisen kunna dra in körkortet . Det behövs en ändrad lagstiftning för att inte oskyldiga människor och näringsverksamheter fortsätter att vara drabbade och tvingas flytta för att komma undan denna plåga.
mot · H7025 · 2019-09-10 00:00:00 — Krav på registrering av kontantkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa krav på registrering av kontantkort till mobiltelefoner och tillkännager detta för regeringen. Marknaden för så kallade kontantkort till mobiltelefoner är fortfarande relativt omfattande. Ett kontantkort innebär att inget abonnemang är knutet till telefonnumret och simkortet. Dessa kontantkort kan köpas lite överallt och köparen behöver bara betala för kortet, utan att på något sätt registrera sina personliga uppgifter. Fördelen med nuvarande kontantkortshantering är att den är billig utan omfattande administration. Det finns också ideologiska aspekter på att kunna köpa ett kort utan personlig registrering. Dock är det väl känt att dessa anonyma kontantkort utgör en viktig del i kriminella personers olagliga verksamhet. I själva verket skulle en hel del grov kriminalitet försvåras avsevärt med tvång på registrering av kontantkorten, tillika skulle det underlätta polisens utredningar enormt i många fall. Jag finner att fördelarna uppenbart väger tyngre än nackdelarna med personlig registrering av kontantkort. På grund av ovanstående vill vi att lagen ändras så att kontantkort bara ska få säljas vid samtidig registrering med giltig legitimation. Företagen som säljer kontantkort ska kunna visa upp registret för varje sålt kontantkort.
mot · H702500 · 2019-09-26 00:00:00 — ROT-avdrag för renovering av fönsterbågar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att möjliggöra ROT-avdrag för renovering av fönsterbågar som avlägsnas från byggarbetsplatsen och renoveras i ett snickeri eller måleri och tillkännager detta för regeringen. I kulturvårdssammanhang bör ROT-avdrag också beviljas för renovering av gamla fönster. kan inte ROT-avdrag beviljas om fönsterbågar avlägsnas från en byggarbetsplats och renoveras i ett snickeri eller måleri, vilket ofta är nödvändigt för att arbetet ska kunna utföras. Om fönsterbågarna däremot åtgärdas på själva byggarbetsplatsen är det berättigat till ROT-avdrag. Detta begränsar hantverkarens möjligheter avsevärt när det kommer till vilka verktyg som kan tas med eller vilka lokaler som kan användas för arbetet. Nuvarande regler främjar inte heller kulturvården och värden i gamla hus. En förändring som medger ROT-avdrag för renovering av fönsterbågar på annan plats skulle vara positiv för såväl företagare och kulturvården som fastighetsägare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H702501 · 2019-09-26 00:00:00 — Behovet av en förvaltande allmän jakt på säl ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förvaltande och allmän jakt på säl och tillkännager detta för regeringen. Naturens resurser bör brukas och förvaltas på ett ansvarsfullt och uthålligt sätt. En resurs som inte nyttjas på ett sådant sätt är sälen. jagades säl och samhället bistod t.o.m. med skottpengar på säl , då sälarna i fridlystes. Med undantag för epidemier har sälstammarna i nu vuxit till sig ordentligt och tillväxten i stammen beskrivs av vissa som närmast explosionsartad. Det stora och växande antalet sälar äter stora mängder fisk. Därigenom uppstår en konkurrenssituation om tillgången på fisk som allvarligt hotar det småskaliga och kustnära svenska yrkesfisket. Enligt en utredning gjord inom beräknades enbart knubbsälarna på äta upp lika mycket ål som motsvarar hela det svenska ålfisket. En art, ålen, som kan anses hotad om inte förvaltningsåtgärder genomförs, äts alltså i stora mängder upp av sälar, som är fridlysta men är utrotningshotade. Vi kan kalla det en målkonflikt. Självklart har både sälen och det småskaliga kustnära svenska yrkesfisket ett existensberättigande. För att möjliggöra en samexistens av säl och yrkesfiskare, kommer vi till slutsatsen att en allmän och för stammen förvaltande jakt på säl bör tillåtas. Förbudet mot allmän jakt på säl, som utfärdats av (Helcom) 1974, saknar numera relevans. Skyddsjakt är tillåten men bekymret är att den som yrkesmässigt utövar fiske sällan också är jägare. Av det skälet borde tillståndet att bedriva skyddsjakt på säl utvecklas till att inom ordnade former uppmuntra till en för sälstammen förvaltande allmän jakt på säl. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förvaltande allmän jakt på säl. Per Schöldberg (C)
mot · H702502 · 2019-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av Öresundsmetro och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överskott kan användas till regionala infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Öresundsmetro bör ingå i infrastrukturplaneringen i Sverigeförhandlingen, och detta tillkännager för regeringen. har varit, är och kommer förbli ett land beroende av samhandel och bra kommunikationer till våra grannländer. För virket, malmen och de högteknologiska industriprodukterna från såväl som för råget, turistnäringarna och it-företagen i är vägarna och järnvägen som går över särskilt avgörande. Det är över som den svenska exporten flödar och över som människor reser för att ta sig till för att bidra i den svenska ekonomin. Men denna avgörande farväg består av endast en enskild fast förbindelse, nämligen . Ingen annanstans i är pendlare, varutransporter och resande i den omfattningen som ses i bundna till en enskild förbindelse. En förbindelse som redan nu spås nå sin kapacitetsgräns inom överskådlig tid när Fehmarn–Bält-förbindelsen står klar . För att säkra framtidens transporter av människor och varor måste en ytterligare förbindelse skapas mellan och som kan säkra effektiva persontransporter i den gemensamma storstadsregionen –. En Öresundsmetro mellan och som kopplas ihop med metro är det naturliga och realistiska svaret. Öresundsmetron skulle kunna ha avgång och ha en restid från till på , inklusive fem stopp på vägen. Arbetskraftsområdet för det gemensamma storstadsområdet skulle med en Öresundsmetro öka med 1 miljon personer. Antalet personer som kan nå ett arbete på andra sidan sundet skulle öka från 1,3 miljoner till 2,3 miljoner. Det är en massiv förbättring av möjligheterna för sydsvenska företag, offentliga verksamheter och arbetstagare. Till exempel skulle samarbetet inom vården och tillhörande forskning kunna utökas kraftigt när det bara skulle ta lite mer än att åka från till i . Det skulle innebära ett närmast världsunikt inom en rad sjukdomsområden som bland annat diabetes, IVF och kardiologi.