mot · H7022597 · 2019-10-03 00:00:00 — Transporter för jobb och tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta ett trafikpolitiskt råd som ska granska hur medlen till infrastrukturen används och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör analysera sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra produktivitetshöjningar, omställning till fossilfria transporter och innovation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en gränsöverskridande infrastrukturplanering med våra grannländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera nya transporttekniker i den framtida infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka investeringars effektivitet och produktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för elektrifiering av vägnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge kommuner rätt att kunna införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av dagens bonus–malus i syfte att reformera det och göra det kostnadsneutralt och klimat- och miljömässigt mer träffsäkert och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklad tillståndsprövning avseende tung transport och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investera i vägar för att klara tyngre och längre lastbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det finns en konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur i form av tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att stärka förutsättningarna för den kommersiellt organiserade persontrafiken på järnvägen med utgångspunkt i förslaget i SOU 2015:110 En annan tågordning – bortom järnvägsknuten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur kopplat till biljett- och betalningssystem i kollektivtrafiken för ökad effektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett nationellt trafikförsörjningsprogram för järnvägen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen genom att försöket med att återförstatliga delar av densamma avbryts som fortsätter att följa upp och besiktiga underhållet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om längre och tyngre godståg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att liksom övriga medlemsländer skyndsamt implementerar det fjärde järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av bötesbeloppen, skadeståndsanspråk och andra typer av preventiva åtgärder mot s.k. plankning i syfte att minska fusket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för personer som otillbörligen befinner sig inom spårområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka roll gentemot de regionala kollektivtrafikmyndigheterna när det gäller att stötta dessa i framtagande av regionala trafikförsörjningsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bredda kollektivtrafikplaneringen i enlighet med begreppet kombinerad mobilitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en juridisk definition av begreppet bilpool, med utgångspunkt i SOU 2017:22 Från värdekedja till värdecykel, för att kommuner ska kunna reservera gatumark för bilpooler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av taxiutbildningen och taxilagstiftningen i syfte att släppa in digitalisering och delningsekonomin i branschen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komma till rätta med den problematik som kan uppstå i samband med elsparkcyklar och hyrcyklar som finns att tillgå i vissa städer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur rättsvårdande myndigheter kan få utökade befogenheter till elektronisk övervakning av yrkestrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en harmonisering i EU av tillämpning och tillsyn av de gemensamma regelverken för åkerinäringen med sikte på att hårdare motverka fusk och otillbörlig konkurrens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera hur trafikpolisen fungerar i andra europeiska länder i syfte att hitta goda exempel på hur svensk trafikpolis skulle kunna organiseras och arbeta på ett effektivare sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en framtida reduktionsplikt för flyget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna tillgänglighet till flyg i hela landet genom att hela eller delar av de regionala flygplatsernas icke-ekonomiska verksamheter bekostas av Swedavia och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en plan för att göra svenskt inrikesflyg fossilfritt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera i frågan om Chicagokonventionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en generell översyn av körkortsutbildningen för större effektivitet och genomlysning av de olika moment som ingår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att agera i EU för ett förenklat regelverk kring mc-körkort med syfte att effektivisera processen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att minska antalet förfalskade och ogiltiga körkort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kraven vad gäller uppvisande av giltigt körkort i syfte att underlätta för polis och rättsväsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att förhindra framväxten av bilskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för vinterdäck och anpassa detta efter väderförhållandena i olika delar av landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om differentiering av hastighet på motorväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hastighetsbegränsningar för släpvagnar och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera mc i nollvisionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddet av transportsystemet bör stärkas med anledning av det ökade terrorhotet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av kraven på historiska fordon i syfte att underlätta dokumentationshanteringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera processen kring besked om sjöfartsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förenkla inflaggningsprocedurerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa incitament för sjöfarten att minska sina utsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att infrastrukturen till och från hamnarna fungerar väl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att kunna tillgodose miljövänligt bränsle i hamnarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra cykling genom att prioritera sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en konkret handlingsplan under innevarande mandatperiod för att öka cyklandet i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja användningen av elcyklar genom att anpassa utformningen av infrastruktur och regler för cykling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en teknikneutral utbyggnad av bredband i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att it-infrastrukturen i hela landet ska ha ett skydd som svarar upp mot det försämrade säkerhetspolitiska läget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet med förkortade och förenklade handläggningstider hos för utbyggnad av fiber och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen för att möjliggöra för bredbandsutbyggnad över kommungränser där så är lämpligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att en gemensam europeisk infrastruktur för 5G finns på plats tidigt 2020, med målet om en fullvärdig digital inre marknad, och tillkännager detta för regeringen. är ett geografiskt avlångt land med flera pendlingskluster kring de större städerna. En väl fungerande infrastruktur är grunden för tillväxt och sysselsättning i hela landet – och i förlängningen finansieringen av vår gemensamma välfärd och vårt trygghetssystem. är beroende av att deras varor och tjänster kan transporteras genom och ibland vidare till utlandet. På samma sätt är miljoner pendlande svenskars vardag med jobb eller hämtning och lämning på förskolor och skolor beroende av en fungerande kollektivtrafik. Vår jord blir allt varmare. Forskarna är överens om att människan påverkar detta genom att använda stora mängder fossila bränslen. Framtidens transportsystem måste kunna möta det moderna näringslivets krav, såväl som människors behov av fungerande pendling. Denna utveckling måste ske med en successiv utfasning av fossila bränslen. Jobb, tillväxt och miljö hänger ihop. ligger långt fram i klimatomställningen. Men mer behöver göras. De klimatmål beslutat om innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Detta kräver en effektiv klimatpolitik. För att minska de svenska utsläppen behövs en genomgripande teknisk utveckling och omställning av samhället. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. När människor reser och gods fraktas samverkar ofta olika trafikslag med varandra. Att som regeringen återkommande ställa exempelvis tåg mot väg är därför kontraproduktivt. Varje transportslag ska nyttjas effektivt, vara klimatsmarta och ligga i framkant avseende morgondagens tekniska lösningar. Regeringens transportpolitik ställer däremot trafikslag mot varandra och gör våra transporter dyrare. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd skatt på diesel och bensin, dyrare energiproduktion och avveckling av kärnkraftsreaktorer slår mot både miljö och jobb. Det är en politik som inte har råd med. Det övergripande transportpolitiska målet ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. De samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom investeringar i infrastruktur ska vara korrekta och rättvisande. För att uppfylla det övergripande transportpolitiska målet bör samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet vara vägledande i valet av infrastrukturprojekt. De samhällsekonomiska kalkylerna ger en god möjlighet att jämföra olika infrastrukturobjekt med varandra för att forma en samhällsekonomiskt lönsam prioriteringslista. anser därför att regeringens val av infrastrukturprojekt bör utvärderas utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. En sådan uppföljning kan bidra till att öka både transparensen och effektiviteten i transportpolitiken. Tillsätt ett transportpolitiskt råd De ekonomiska medel som avsätts för investeringar i infrastruktur i är omfattande. Nationella planen –2029 omfattar . Huruvida investeringsbudgeten är tillräcklig och ifall rätt prioriteringar har gjorts är ständigt återkommande frågor. vill tillsätta ett transportpolitiskt råd som ska granska och utvärdera infrastrukturpolitiken utifrån ett transportpolitiskt ramverk. Detta ramverk ska bygga på principen att de sammanlagda infrastruktursatsningarna som beslutas om inför varje ny nationell plan uppvisar en gemensam samhällsekonomisk effektivitet. Likt ska det även utvärdera hur regeringen skött infrastrukturarbetet i stort samt vilka större projekt som valts och på vilka grunder dessa val har gjorts. Samhällsekonomiska nyttokalkyler och de transportpolitiska målen ska vara utgångspunkten för det transportpolitiska ramverket som ska ligga till grund för rådets granskning av regeringen. Rådet skulle kunna komma att bidra till en effektivare användning av infrastrukturmedel och medverka till att varje investerad skattekrona gör maximal samhällsnytta. anser att samhällsekonomiska kalkyler i kombination med moderna miljöhänsyn bör väga tungt vid beslut om vilka infrastrukturprojekt som ska bli av. Att välja de investeringar som genererar störst totala samhällsnytta bör vara en vägledande princip. Avsteg från principen kan legitimeras av till exempel fördelnings- eller regionalpolitiska skäl, men de ska i så fall föregås av en motivering från regeringens sida. är det avgörande att de samhällsekonomiska kalkylmodellerna ständigt utvecklas för att olika transportslag ska göras rättvisa. Exempelvis bör effekterna av enskilda investeringar utvärderas utifrån hur dessa underlättar för gods- och persontrafik på större stråk och inte bara enskilda mindre sträckor. För att infrastrukturen ska användas så effektivt som möjligt och för att investeringar i densamma ska få största möjliga effekt bör infrastrukturplaneringen med våra grannländer vara gränsöverskridande när så krävs. De vägar och järnvägar som vi delar med våra grannländer bör i största möjliga mån upprustas och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. Det finns behov av ett mer systematiserat arbete för att undvika att exempelvis enskilda järnvägssträckor stängs av på grund av underhållsarbete på olika sidor av de nordiska nationsgränserna. För att säkerställa att samhällets resurser används på bästa möjliga sätt är ökad produktivitet och innovation avgörande. Detta skall också ske på sådant sätt att det underlättar arbetet med att fasa ut fossila bränslen. har en viktig roll i att bidra till detta inom anläggningsbranschen, inte minst under upphandlingsfasen. Att i högre grad beakta infrastrukturinvesteringars livscykelkostnader, genom att ta hänsyn till såväl investerings- som underhållskostnader, är ett sätt att bidra till en mer kostnadseffektiv användning av våra skattemedel. Därför är det viktigt att analyserar sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra nya tillvägagångssätt att bygga och underhålla vår infrastruktur. anser att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. bör få i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera nya transporttekniker i den framtida infrastrukturplaneringen på ett transportslagsneutralt tillvägagångssätt. Strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar Regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med olika syften. Detta försvårar för en realistisk planering som kan spänna över flera områden såsom hänsyn till miljö och kostnadseffektivitet. Det är på många punkter tydligt att planeringen av vägar och järnvägar behöver bli effektivare. Fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , medan behovet av smart planering av infrastruktur består. Lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör därför utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten av investeringar. Utifrån prioriteringar om den samhällsekonomiska och miljömässiga nyttan säger nej till höghastighetsjärnväg. En sådan satsning beräknas kosta cirka 230 miljarder, utan att flera delar är inräknade. Erfarenheten från andra länder visar att motsvarande projekt blivit mellan dyrare. Projektet beräknas bli klimatneutralt tidigast . De tidsmässiga vinsterna blir begränsade. Behoven inom infrastrukturen är stora och en satsning på höghastighetsjärnväg riskerar att tränga undan andra nödvändiga investeringar. Övriga investeringar i befintligt järnvägssystem och nya spår innebär att tåg på kommer att färdas snabbare , även utan höghastighetsjärnväg. Satsningar på järnvägen bör i första hand underlätta för arbetspendling och godstrafik. Detta stärker jobb och tillväxt i hela landet. vill att vi ska gå mot ett transportsystem som förenar god tillgänglighet med lägre utsläpp av klimatgaser. Därför vill vi inte straffa transporter och resande som sådana, utan fokuserar i stället på åtgärder för sänkta utsläpp. För att vi ska kunna nå målet om att ska vara klimatneutralt krävs ytterligare insatser. Detta gäller i synnerhet inom transportsektorn, där den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen finns. Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. Därför är det angeläget att vi vidtar åtgärder för att närma oss ambitiösa etappmål för transportsektorn: växthusgasutsläppen från inrikes transporter, exklusive flyg, ska minska jämfört med utsläppsnivån . Fler insatser måste komma till för att nå långsiktiga klimat- och energimål. vill minska transporternas klimatpåverkan genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik, öka andelen förnybara drivmedel, ha en hög klimatprestanda på såväl fordon som drivmedel och effektivare transporter. Politikens uppgift är att skapa en infrastruktur för en fungerande marknad. Politik är att peka ut en tydlig riktning. De fossila bränslena skall fasas ut. Detta kommer ske genom att en marknad med spårtrafik, tråd eller spår på väg, laddstolpar eller alternativa bränslen tillåts växa fram. Det kommer med största sannolikt behövas en mix av förnybara bränslen och god tillgång till el. Det är här politiken kan göra skillnad. Inte genom att peka ut det ena bränslet fram det andra utan för att bana väg för en framtida fungerande marknad. En nationell strategi för elektrifiering För att nå klimatmålen inom transportsektorn behöver vi skynda på utvecklingen mot mer fossilfria transporter. I detta arbete kommer eldrivna transporter spela en viktig roll. Antalet laddbara fordon på de svenska vägarna ökar kraftigt. fanns cirka 70 000 laddbara fordon i trafik i och vissa prognoser tyder på att vi kommer ha omkring hela 2,5 miljoner laddbara fordon 2030. står med andra ord inför ett enormt teknikskifte inom transportsektorn de närmaste decennierna. prioriterar i sitt budgetarbete att fasa ut fossila bränslen genom satsning på el, både elektrifiering av det svenska vägnätet genom exempelvis laddinfrastruktur och elvägar för tunga transporter. Runt omkring i världen pågår spännande forskning om framtida fossilfria transporter. vill ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. Strategin bör lyfta politiska prioriteringar för en trygg elförsörjning, tillräcklig kapacitet i elnäten och smarta lösningar för att elektrifiera transporter och minska utsläppen. För att kunna främja framväxten av ett mer hållbart transportsystem är det viktigt att både stat och kommun har möjlighet att premiera de som gör ett aktivt val för att minska utsläppen av klimatgaser. Parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt sätt att påverka i vilken utsträckning ett mer miljövänligt fordon väljs när det väl är dags att köpa nytt. är det möjligt för kommuner att reservera laddplatser och/eller parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. Det bör även vara möjligt för kommuner att kunna välja att premiera ägare till miljöbilar på ett liknande sätt. vill därför ge kommuner rätt att kunna införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning i syfte att främja framväxten av fler miljövänliga fordon. vill att ett teknik- och kostnadsneutralt bonus–malus-system införs där miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället, medan fordon med stor klimatpåverkan får högre fordonsskatt. Dagens system är problematiskt då det leder till en överbeskattning där malusen är större än bonusen. Den socialdemokratiskt ledda regeringen tycks därmed vilja använda systemet som ytterligare en kassako för staten. anser inte att den svenska fordonsflottan är i behov av ytterligare skattepålagor. Däremot bör skatterna styras om till att premiera mer miljövänliga fordon. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd där de enskilda vägarna utgör en viktig del. Det är de enskilda vägarna som gör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. Enskilda vägar är även en viktig förutsättning för råvarutransporter. Många tunga transporter för både jord- och skogsbruk går på enskilda vägar. De enskilda vägarna utgör den största delen av nätverk. Dessa förvaltas av drygt 23 000 olika väghållare. Enskilda människor och olika vägföreningar gör stora insatser för näringsliv och pendling. Staten bör ta ett större ansvar för att planera underhållet och reinvesteringarna i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. En nationell underhålls- och investeringsplan för det enskilda vägnätet bör upprättas. behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Det finmaskiga vägnätet måste erbjuda en hållbar standard för bärighet. Väghållningen måste fungera året runt. Myndigheternas tillämpning av regelverken bör syfta till att underlätta för underhåll och reinvestering av dessa vägar. Att svenska företag kan klara tunga transporter är viktigt. Det kan exempelvis handla om att lasta och frakta breda transporter som tunga kranar.