ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022074 · 2019-10-02 00:00:00 — Utbyggd infrastruktur i och ordning och reda på våra vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för fortsatta insatser för en funktionell infrastruktur i samt ökade insatser för ordning och reda på våra vägar och tillkännager detta för regeringen. För som är en del av och Greater är god infrastruktur och bra förbindelser mellan och grundläggande för alla oss som bor och verkar i regionen. Därför är de satsningar som görs av den socialdemokratiskt ledda regeringen på bland annat ökat tågresande ut i och höghastighetståg samt nya stambanor från till viktiga. Men det handlar också om ett ökat underhåll som varit eftersatt ; det behövs både upprustning av befintligt tågnät och utökad kapacitet för att vi ska möjliggöra ett hållbart resande nu och . Infrastrukturen i allmänhet och infrastrukturen för kollektivtrafik i synnerhet har stor betydelse för utvecklingsmöjligheter. Genom utbyggnad av infrastruktur har arbetspendlingen ökat kraftigt och regionförstoringen kunnat erbjuda fler människor fler jobbmöjligheter, men det finns ännu större möjligheter till regionförstoring och stärkta jobbmöjligheter om infrastrukturen byggs ut tillräckligt. Exempel på förstärkning som är av avgörande betydelse för är med dubbelspår hela vägen, dubbelspår på Skånebanan och byggande av nya stambanor längs . Men det behövs också en utbyggnad av andra banor för att den fulla potentialen av satsningarna ska kunna nås. Vi ser också att en fast förbindelse mellan och är en viktig länk för fortsatta utveckling och bör påbörjas så snart det går. är den enda fasta förbindelsen; för att utveckla hela och korta restiderna från de norra delarna av ut i behövs ytterligare fasta förbindelser. Öresundsmetron mellan och är också en viktig fast förbindelse för att och ska bli samverkande stadsdelar i en stark storstadsregion. Förutom att fortsätta med de stora ökningar av resurserna till järnvägsunderhållet som regeringen gjort behövs också en bra dialog med de regionala trafikoperatörerna och en gemensam strategi för hur det planerade underhållet kan störa så lite som möjligt. Även om det är så att kollektivtrafiken på räls bör ta en större del av pendlingstrafiken så måste också trafiksituationen på vägarna förbättras. Mer nationella insatser behövs också för att stärka våra hamnars utveckling, detta för att mer gods ska kunna flyttas över från väg till sjöfart och järnväg. Vi vill även särskilt understryka att arbetet med ordning och reda på våra vägar är avgörande för en god trafiksituation och ökad trafiksäkerhet. I ser vi tydligt konsekvenserna av bland annat olaga cabotagetransporter och behovet av stärkta möjligheter att kontrollera de transporter som skapar osund konkurrens på våra vägar.
mot · H7022075 · 2019-10-02 00:00:00 — Skärpta åtgärder mot spårspring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att granska möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemet med spårspring på våra järnvägar och tillkännager detta för regeringen. Att människor olagligt och olovligen vistas på järnvägsspåren, så kallad spårspringning, är ett växande samhällsproblem. Det leder till stora tågförseningar, vilket innebär stora kostnader för samhället. Människor som har valt tåget riskerar därför att komma för sent till arbetet eller barnhämtningen och/eller missar viktiga möten och anslutningståg. Studenter missar lektioner och föreläsningar. Det leder till förlorade produktionstimmar och hämmar tillväxt. För att förhindra olyckor med personskador som följd får tågen inte köras alls, alternativt framföras i extremt låg hastighet, när människor olovligt vistas på och vid järnvägsspåren. Problemet har ökat kraftigt i . Att olovligt vistas på spåren är olagligt, och tilltaget måste beivras. Det är tydligt att de vidtagna åtgärderna för att förhindra spårspring är otillräckliga. Kraftigt höjda böter skulle säkert fungera avskräckande. Fler möjligheter att säkert och legalt korsa en järnväg, till exempel i en tunnel under eller på en övergångsbro, kan behöva planeras. Bättre information om risker och samhällskostnader och ökad bevakning minskar också problemen. Regeringen bör därför se över vilka åtgärder som kan tas för att öka förståelsen för riskerna och samhällskostnaderna för spårspringning.
mot · H7022076 · 2019-10-02 00:00:00 — Möjlighet att dela data mellan myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att underlätta för myndigheter att dela data med varandra och tillkännager detta för regeringen. Digitaliseringen innebär en kraftig förändring av hur vi organiserar vår ekonomi och våra samhällen. Tillgång till data är den nya ekonomins stora värden men också nyckeln till tillväxt. Utvecklingen väcker också frågor om vår integritet som kan vara svåra men som måste hanteras. Det är viktigt att våra statliga myndigheter är redo för detta skifte. finns mycket information om oss alla medborgare i olika statliga register. Ofta är det dubbel information som finns i flera register och som också har samlats in separat av olika myndigheter. Det ligger väldigt mycket arbete bakom insamlandet och kategoriserandet av dessa data och mycket arbetstid skulle kunna vinnas på att myndigheter skulle kunna få ta del av data som andra myndigheter redan har samlat in. I somliga fall blir bristen på samordning närmast hälsofarlig. En patient som har besökt primärvården måste ta om samma prover i specialistvården. Den utskrivna hjärtmedicinen reagerar negativt på en astmamedicin som läkaren inte visste att patienten tog. Många ekonomiska brott skulle kunna förhindras eller åtminstone försvåras om t.ex. , och Arbetsförmedlingen fick ta del av varandras data. Det skulle också vara ett led i att bekämpa den organiserade brottslighet som får sina intäkter från välfärdsbrott. Det finns naturligtvis viktiga integritetsaspekter som man inte kan bortse från. En eventuell översyn av regelverket måste inkludera en noggrann analys av vilka risker som skulle uppstå vid större möjligheter för myndigheterna att dela data. När alltför mycket separata data om en person visas sammantaget så växer en bild fram som gör att vi vet väldigt mycket om den enskilde. Det måste tas på allvar och adresseras. är värdet av att underlätta delning av data mellan myndigheter så betydande att det är värt att se över hur detta kan underlättas utan att integriteten går förlorad. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H7022077 · 2019-10-02 00:00:00 — Förtur i bostadskön till den som fått skyddat boende till följd av hot, våld eller andra övergrepp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra 1 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, så att kommunala bostadsbolag ges ett uppdrag att prioritera den som fått skyddat boende till följd av hot, våld och övergrepp, och tillkännager detta för regeringen. Många som i panik flyr från en våldsam relation och söker hjälp hos kvinnojourer kan inte få deras hjälp – i jourernas skyddade boenden bor ofta andra misshandlade kvinnor som inte kan ta sig därifrån, eftersom de inte kan återvända hem och heller inte hittar någon annanstans att bo. Få kommunala bostadsbolag ger förtur åt våldsutsatta kvinnor. De bolag som gör det kräver ofta att kvinnan redan är skriven i kommunen, trots att många i verkligheten måste flytta till en ny kommun för att vara trygga på väg till förskolan, jobbet eller affären. Många kvinnor som flyr från en våldsam relation har därför svårt att börja ett nytt liv. I stället fastnar kvinnorna ofta i det som borde vara ett tillfälligt skyddat boende. Detta drabbar i sin tur andra misshandlade och hotade kvinnor: tvingas kvinnojourerna neka flera tusen kvinnor skyddat boende, eftersom andra hotade kvinnor inte kan lämna deras lägenheter. Detta är farligt och helt oacceptabelt. Den som har hittat modet att fly får inte hindras från att bygga upp ett nytt liv. Våra lagar måste ge frihet åt de mest utsatta. Den som akut behöver lämna en våldsam relation måste kunna hitta ett tryggt boende utan kapitalinsatser. Jag anser därför att 1 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag behöver ändras, så att kommunala bostadsbolag ges ett uppdrag att prioritera människor som har fått skyddat boende till följd av hot, våld eller andra övergrepp. Denna skyldighet kan enligt min mening inte enbart vara förbehållen de egna kommuninvånarna. Kvinnojourer ska helt enkelt inte behöva säga nej till den som behöver skydd för att en annan utsatt människa inte kan ta sig vidare och bygga ett nytt liv.
mot · H7022078 · 2019-10-02 00:00:00 — Förtydliga skattelagstiftningen i fråga om styrelsearvoden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga skattelagstiftningen för styrelseledamöter i aktiebolag med F-skattsedel som fakturerar sitt styrelsearvode, och detta tillkännager för regeringen. har tillämpat en praxis som tillåtit styrelseproffs att fakturera arvoden. har dock i en dom begränsat denna möjlighet. Arvode ska i normalfallet betalas ut och beskattas som lön. Skillnaden i skatteintäkter för staten är försumbar. Resultatet blir att de kunnigaste styrelseproffsen avstår från arbete i små och medelstora bolag och jobbar endast för de stora företag som har råd att betala bättre ersättning. Förlorarna blir således SME-bolagen och det svenska samhället i stort då 4 av 5 jobb skapas i företag med färre än 50 anställda. Genom att tillgången på duktiga styrelseledamöter blir betydligt mindre hämmas utvecklingen av SME-företagen och på så sätt hämmas tillväxten. Därför bör styrelseledamöter få bedriva näringsverksamhet med F‑skattsedel och fakturera för sitt styrelsearbete. Regeringen bör därför överväga att se över och förtydliga regelverken så att detta möjliggörs.
mot · H7022079 · 2019-10-02 00:00:00 — Ge alla barn och ungdomar tillgång till de bästa pedagogerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för att införa en nationell digital plattform för elever där de bästa pedagogerna går igenom olika moment i läroplan, och detta tillkännager för regeringen. I ska vi ha en jämlik skola; alla barn och ungdomar ska få förutsättningar att lära sig så mycket som möjligt till sin egen viljas och förmågas gräns. är det inte så. Det har en rad olika orsaker, som var och en lägger hinder i vägen. Stökigt och oroligt i klassrummen, brist på utbildad personal men även en varierande pedagogisk förmåga hos olika lärare att lära ut alla olika moment i de olika ämnesområdena. En pedagog kan vara oerhört skicklig inom några av momenten inom sitt ämnesområde, men inte lika insatt i andra. Detta gör att elever är beroende av kompetensen hos just sin lärare i ett speciellt ämne. Skulle det vara möjligt att skapa en lärmiljö där elever får tillgång till de skickligaste pedagogerna inom vart och ett av de olika delmomenten i alla ämnen genom hela ? Där man kan få förklaringen repeterad för sig tills man förstår, utan att känna att man blir utpekad eller att det är pinsamt att ta upp lärarens tid för . finns embryot till en sådan lärmiljö. Engagerade lärare som spelar in medan de går igenom olika delmoment och sedan lägger upp det i den egna skolans lärmiljö alternativt tänker att fler elever kanske kan vara intresserade och lägger upp videon på Youtube. Lärare som uppfyllda av att ge eleverna det allra bästa rekommenderar avsnitt på nätet där andra pedagoger har hittat ett lättförståeligt sätt att förklara just det speciella avsnittet och som ser sig mer som backup för eventuella kvarvarande frågor. Det finns också företag som tillhandahåller pedagogiska genomgångar av olika moment som vänder sig direkt till eleverna, men dessa kostar pengar, ofta baserade på månadsabonnemang. I universitetsvärlden kan man redan ta del av en lång rad olika Online Courses, så kallade moocs, som erbjuds gratis från välrenommerade universitet som och men även från svenska universitet och högskolor. En nationell plattform som tillgängliggör läroplanens olika kursmoment med hjälp av skickliga pedagoger skulle kunna skapa ökad flexibilitet, frigöra tid och underlätta för landets lärare att ytterligare individualisera undervisningen och skapa utmaningar för varje elev. Det kan också stimulera lärarna till nya sätt att undervisa och en utveckling av pedagogiken. Elever lär sig på olika sätt, och samma kursmoment skulle kunna läras ut baserat på olika pedagogiska tillvägagångssätt. Svenskarna och framför allt den yngre generationen tillhör den mest it-vana befolkningen i världen. skolor har under det senaste decenniet i årskurs efter årskurs delat ut egna läsplattor alternativt datorer till eleverna. Det är dags för den svenska skolan att svara upp mot denna it-mognad. Utred möjligheterna att skapa en nationell digital plattform för elever där de bästa pedagogerna förklarar olika kursmoment i läroplan, så att alla elever får tillgång till den bästa undervisningen.
mot · H7022080 · 2019-10-02 00:00:00 — Ge kvarteret ett namn ställer sig bakom det som anförs i motionen om namngivning av innergården i kvarteret och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. En av riksdagsförvaltningens huvudbyggnader är det så kallade förvaltningshuset i kvarteret i . Byggnaden omfattar större delen av kvarteret och inrymmer bland annat partikanslilokaler och arbetsrum för ledamöter. Byggnaden uppfördes efter ett riksdagsbeslut om att bygga ett annex till regeringens lokaler i det dåvarande kanslihuset, numera ledamotshus. Bygget av kanslihusannexet, ritat av , innebar att fyra äldre kvarter i revs och lades samman till ett enda, något som ledde till häftiga protester. De tre äldre gränderna Klockgjutargränd, Kolmätargränd och Stenbastugränd som löpte mellan de tidigare kvarteren avkortades radikalt, och löper numera mellan och kvarterets innergård. Kolmätargränd nämns i flera av av . Kanslihusannexet omsluter en cirkelrund innergård som är öppen för allmänheten. Denna innergård har informellt i riksdagssammanhang fått beteckningen . Detta platsnamn är dock inte officiellt fastställt och ingår inte i kommuns gatu- och platsnamnsregister. Kvarteret Cephalus innergård är en del av det offentliga rummet i , och den nutida bebyggelsen har koppling till moderna politiska historia. Den som kommer in på gården från eller uppfattar den som ett välavgränsat öppet torg inne i kvarteret. Det är rimligt att gården ges ett namn. Det informella namnet är dock mindre lämpligt av flera skäl. Till att börja med är det inte önskvärt att ge partipolitiskt anknutna namn åt platser inne i, eller direkt utanför, de byggnader som riksdag eller regering använder. Detta var en viktig aspekt vid valet av den plats som namngavs efter . plats ligger inte direkt framför , utan torget framför ledamotshuset behåller sitt äldre namn . Vidare saknar kvarteret helt koppling till politiska gärning. var politiskt verksam saknade och regeringen lokaler i det som är kvarteret . var statsminister i flera omgångar till 1924 och avled 1925. Bygget av kanslihusannexet beslutades som sagt 1942 och huset blev klart först . Det är därför svårt att förklara varför innergården i just detta kvarter ska namnsättas efter just denna politiker, hur framstående han än var. Riksdagsstyrelsen bör därför göra en framställning till kommuns namnberedning om att ge innergården till kvarteret ett officiellt namn. Detta namn bör vara partipolitiskt neutralt och på ett lämpligt sätt anknyta till platsens historia. Till exempel skulle torget kunna döpas efter någon av de gränder som i äldre tid löpte tvärs genom kvarteret. Även andra alternativ kan övervägas.
mot · H7022081 · 2019-10-02 00:00:00 — Gör och till en nationell testbädd för AI ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra och till en testbädd för AI och tillkännager detta för regeringen. Regeringen tog 2018 fram ett nationellt inriktningsdokument för arbete med artificiell intelligens. Syftet med dokumentet, skriver regeringen, var att ta fram en övergripande färdriktning för AI-arbetet i och lägga en grund för kommande prioriteringar. Inom ramen för det nationella inriktningsdokumentet framhålls bland annat att behöver pilotprojekt, testbäddar och miljöer för utveckling av AI‑applikationer inom offentlig och privat sektor med potentialen att bidra till att användningen av AI utvecklas på ett säkert och ansvarsfullt sätt. och är med sitt nav av innovationsindustrier kring och i kombination med traditionell högteknologisk industri som och en given arena för att agera AI-testbädd.
mot · H7022082 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka godstransporternas och de regionala pendlingstransporternas betydelse vid prioritering av järnvägsinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. Utvecklingen i kommuner haltar. De kommuner som befinner sig i närheten av tillväxtnav klarar sig bättre men växer i snabbare takt än det ibland är önskvärt. befinner sig andra kommuner längre bort från dessa tillväxtnav, vilket skapar brist på arbete och en ökad utflyttning. Det finns dock exempel på att det går att förstora arbetsmarknadsregionerna med hjälp av goda kommunikationer. Effekterna är både att fler får tillgång till tillväxtnavets arbetsmarknad och att fler vill bosätta sig utanför tillväxtnavet. Det skapar utveckling för båda parter och blir dessutom en grund för nyföretagande i lokalsamhället. En av förutsättningarna för detta är stärkt infrastruktur. Därför behöver frågan om hur infrastrukturens utbyggnad prioriteras kopplas samman med hur utvecklingen kan gynna den lokala arbetsmarknadsregionen. Den samhällsekonomiska nyttan är svårberäknad för stora kostsamma projekt men blir uppenbar när infrastrukturprojekten lyckas bidra till lokal och regional utveckling. Den samhällsekonomiska nyttan av järnvägsprojekt bör också starkare kopplas samman med förutsättningar för godstransporter. vägs godstransporterna i alltför liten utsträckning in i behovsanalysen, trots en stark godsökning både på väg och med sjöfart. En överflyttning av gods på järnväg är en av förutsättningarna för att minska vägtransporternas klimatpåverkan och nå klimatmålen 2030. En stabil regional tillväxt och utveckling är viktiga aspekter för ett välfungerande . Näringslivets och arbetskraftens behov måste prioriteras högre än och de regionala transporterna få ökad vikt. Prioritering av järnväg bör ske ur ett samhällsnyttoperspektiv, där den lokala arbetsmarknadsregionens och godstransporternas behov ges ökad tyngd. Detta är viktigt för att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och utveckling.
mot · H7022084 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur skyddstillsyn med föreskrift om särskild behandlingsplan kan utdömas på ett mer rättssäkert sätt till de personer som behöver det, och detta tillkännager för regeringen. En del människor som döms för brott behöver även vård, ibland finns till och med ett tydligt samband mellan allvarliga grundproblem som kräver behandling och de brott som en person begår. Ett spelmissbruk kan vara orsak till stora skulder och ekonomisk brottslighet. Opiatberoende kan leda till stölder och inbrott. Alkoholberoende kan vara det underliggande skälet till att en person begår brott som rattfylleri eller misshandel. Om en sådan person är villig att genomgå tuff behandling för att inte återfalla i brott, då kan tingsrätten döma till kontraktsvård (skyddstillsyn med föreskrift om särskild behandlingsplan) i stället för till fängelse. Kontraktsvård innebär att tingsrätten fastställer ett bindande kontrakt mellan klienten och Kriminalvården, med en behandlingsplan för det beroende eller den våldsproblematik som ligger bakom brottet. Frivården utreder och bedömer om klienten är lämplig och mottaglig för behandling, och kontraktsvården föreslås sedan i samverkan med i klientens hemkommun. Om klienten missköter sin behandling kan tingsrätten besluta att straffet i stället ska avtjänas i fängelse. I detta finns ett avsevärt problem: kontraktsvård förutsätter inte bara utredningssamverkan, utan även ekonomisk samverkan med i den åtalades hemkommun. Efter två tredjedelar av det utmätta fängelsestraffet övergår nämligen betalningsansvaret till . Antalet dömda som får kontraktsvård minskar, och det anses delvis bero på att kommuner ibland är tveksamma till kontraktsvård av ekonomiska skäl. Möjligheten att bryta med ett liv i brottslighet ska inte bero på var i landet en människa bor, men riskerar alltså påföljden efter ett brott i praktiken att bero på var en person är skriven. Om så är fallet är det rättsosäkert. Det innebär dessutom att det finns en risk att människor döms till en annan påföljd än den mest lämpliga, vilket är helt oacceptabelt. Kommuner och socialtjänst bör inte ha vetorätt mot tingsrättens domar. Regeringen bör utreda hur skyddstillsyn med föreskrift om särskild behandlingsplan kan utdömas på ett mer rättssäkert sätt till de personer som behöver den.
mot · H7022085 · 2019-10-02 00:00:00 — Kunna vara jägare, oavsett funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana regeringen att förbättra möjligheten att använda terrängfordon för jägare med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Liberal funktionsrättspolitik handlar om att riva hinder, så att varje människa kan forma sitt eget liv. God tillgänglighet gör att en funktionsnedsättning inte behöver vara ett hinder, men för jägare med funktionsnedsättning krävs tidskrävande planering och pappersarbete för dispensansökan innan jägaren får använda ett motordrivet fordon vid jakt och kan ta sig ut i terrängen tillsammans med resten av jaktlaget. Det är vår bestämda uppfattning att sådant ansökningsarbete måste vara väl avvägt och inte får belasta jägaren eller våra gemensamma resurser mer än nödvändigt. Till att börja med ser vi ingen anledning till att gång på gång ska bedöma behovet av dispens för samma person, men utfärdar länsstyrelserna olika områdesbegränsningar i jägarnas dispenser från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Vissa länsstyrelser utfärdar dispens för hela det aktuella länet, medan en dispens i andra län gäller enbart viss jaktmark. Det finns ingen möjlighet till generell dispens i hela . Detta innebär att en jägare som bjuds in med sitt jaktlag att jaga på jaktmarken intill den vanliga kan behöva söka en ny dispens, om det ens finns framförhållning nog i inbjudan att vänta de som en dispensansökan kan kräva. Detta är orimligt. Systemet är dessutom kostsamt och tidskrävande för offentlig sektor, som med fördel skulle kunna ägna mer tid och pengar åt andra ärenden. Vi vill ha ett samhälle som är tillgängligt för alla, där skattemedel används med försiktighet. Vi föreslår därför att regeringen överväger dels att dispenser för jakt med motordrivet fordon ska gälla och utfärdas för jakt i hela , dels att en moderniserad terrängkörningslagstiftning genom generella undantag förbättrar möjligheterna för jägare med funktionsnedsättning.