ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021865 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare och bättre märkning av livsmedel för att minska antibiotikaanvändandet i produktionen och tillkännager detta för regeringen. Antibiotika är läkemedel som används för att döda eller hämma bakteriers tillväxt. har antibiotika använts flitigt. Detta har lett till att antibiotikaresistensen har ökat . I många länder har man fått stora problem med att flertalet antibiotika har förlorat sin effekt då antibiotikaresistenta bakterier har utvecklats. Detta har till och med resulterat i dödsfall. Det utvecklas inte heller nya antibiotika i takt med att resistensen ökar. Detta är såklart ett stort problem då det försvårar behandlingen av allvarliga infektioner inom sjukvården, och utvecklingen är förödande. Det är av största vikt att den onödiga användningen av antibiotika upphör. Den vanligaste formen av onödigt användande av antibiotika finns inom livsmedelsbranschen. Användning av antibiotika i tillväxtstimulerande syfte förbjöds 2006 inom EU, men det är fortfarande ett stort problem. publicerade en vägledning för ansvarsfull antibiotikaanvändning i djurproduktionen. Den tar också upp frågor som rör handelns ansvar och vikten av att upplysa konsumenter som genom sitt konsumentbeteende främjar livsmedelsproduktion där antibiotika används ansvarsfullt. Tyvärr har detta ännu inte varit tillräckligt verkningsfullt – det måste ställas tydligare och hårdare krav på livsmedelsbranschen för att få en förändring. I och rådets förordningar om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av dessa går att läsa om vilka principer för ändrade krav på livsmedelsinformation som ska vara vägledande. Det huvudsakliga syftet med krav på obligatorisk livsmedelsinformation bör vara att ge konsumenterna möjlighet att identifiera ett livsmedel och använda det på lämpligt sätt samt att göra val som passar deras individuella preferenser och kostbehov. För att lagstiftningen om livsmedelsinformation ska kunna anpassas till konsumenternas behov av information, bör man vid överväganden om behovet av obligatorisk livsmedelsinformation även ta hänsyn till att flertalet konsumenter vill att vissa uppgifter lämnas. Vid nya obligatoriska krav på livsmedelsinformation ska också principerna om subsidiaritet, proportionalitet och hållbarhet beaktas. Märkning av antibiotika faller väl in utifrån dessa principer. Det är av största vikt att sådan lagstiftning kommer på plats, och fram till dess bör alla livsmedel som behandlats med antibiotika märkas så att det är tydligt för konsumenter vilka livsmedelsprodukter som är framtagna med eller innehåller antibiotika.
mot · H7021867 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om Västra stambanans regionala och nationella betydelse och i infrastrukturplanen studera behovet av förbigångsspår i och tillkännager detta för regeringen. Västra stambanan är den enda spårbundna länken mellan och och är för överskådlig tid ett nationellt intresse som viktigaste järnväg för gods- och persontransporter i stråket. Godstågsoperatörer ser ett ökat behov att framföra sina tåg, eftersom godsen ökar. Västra stambanan är därför mycket betydelsefull för hela näringsliv. ökar resandet med persontrafik på regionaltågen i kraftigt, framförallt mot , och resandet förväntas öka. Enligt prognoser kommer persontrafiken att öka fram till åtminstone 2040. Det innebär att det är trångt på spåren. Risken för längre restid och ökande punktlighets- och kapacitetsproblem är betydande. Den ökade efterfrågan på kapacitet måste mötas av en fungerande och driftsäker infrastruktur som lever upp till både nationella och regionala ambitioner kring transportsystemets utveckling. Därför är det viktigt att förstärkningar av kapaciteten på Västra stambanan kommer till tidigt i planperioden så att de ökade kapacitetsproblemen kan begränsas fram tills Ostlänken är färdigställd. Det behövs trimningsåtgärder för att avhjälpa de mest akuta kapacitetsproblemen genom byggande av förbigångsspår i och det behöver bli genomfört i början av planperioden. Det skulle samhällsekonomiskt vara det mest effektiva och leda till en mer driftsäker och hållbar transportförsörjning. Västra stambanan bör hanteras som det sammanhållna stråk det faktiskt är.
mot · H7021869 · 2019-10-02 00:00:00 — Skarpare kontroller och högre sanktionsavgifter och straff för att motverka användandet av olaglig utländsk arbetskraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpare kontroller och högre sanktionsavgifter och straff för att motverka användandet av olaglig utländsk arbetskraft och tillkännager detta för regeringen. Kriminaliteten på svensk arbetsmarknad kopplat till arbetskraftinvandring och EU:s fria rörlighet är omfattande, särskilt i vissa branscher. Det fuskas med köpta arbetstillstånd och skatteinbetalningar, lönerna dumpas och papperslösa utnyttjas. Byggnadsarbetare tvingas bo i undermåliga lokaler, utan varmt vatten, dusch och toalett. Det förekommer även hot och våld. Det ska naturligtvis inte förekomma någonstans, allra minst på svensk arbetsmarknad. Vi måste sträva efter ordning och reda på arbetsmarknaden och därmed värna såväl enskilda människor, den svenska modellen och den öppenhet som EU:s fria rörlighet och det svenska systemet för arbetskraftsinvandring. För att få stopp på utnyttjandet av arbetstagare och förhindra människohandel behövs det skärpta kontroller och regelverk. Det behövs även hårdare regler för att komma till rätta med fusket med F‑skattesystemet. Bestämmelserna måste förändras för att säkerställa att skatter och avgifter betalas in som de ska. Möjligheterna att kunna återkalla F-skatt vid fusk och missbruk krävs. Ett bättre informationsutbyte och samarbete mellan våra olika myndigheter för att motverka den systematiska kriminaliteten på arbetsplatserna behövs. Sekretessbestämmelser mellan myndigheterna bör ses för att bättre kunna förhindra kriminalitet. Slutligen bör sanktionsavgifterna som arbetsgivare kan dömas till om de använder utländsk personal utan tillstånd höjas rejält. Ett belopp som är så högt att det verkligen avskräcker och motverkar fusk och missbruk. För att stävja organiserad brottslighet och kriminalitet på den svenska arbetsmarknaden bör även företrädare i bolag som bryter mot lagar och regler på svensk arbetsmarknad kunna dömas till mer kännbara fängelsestraff.
mot · H7021870 · 2019-10-02 00:00:00 — Högskolebehörighet på gymnasieskolans yrkesprogram ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett återinförande av högskolebehörighet på gymnasieskolans yrkesprogram och tillkännager detta för regeringen. Yrkesprogrammen är basen för industrin och välfärdens kompetensförsörjning. För att förbättra kvaliteten på utbildningarna och göra dem mer attraktiva bland eleverna bör de ge högskolebehörighet. Elever med högskolebehörighet som gått yrkesprogram blir också mer attraktiva hos arbetsgivarna. Sedan man försämrade möjligheten till högskolebehörighet för eleverna på yrkesprogrammen har färre elever sökt sig till de programmen. Det riskerar att få förödande konsekvenser – för svensk industri, för byggbranschen och för vården och omsorgen. Alla yrkesprogram på gymnasiet bör ge högskolebehörighet, men med möjlighet för elever att välja bort de kurserna. En klar majoritet av landets elever vill ha behörighet att kunna studera på högskolan. Eleverna vill kanske inte studera vidare direkt efter gymnasiet, men de vill ha möjligheten att göra det . De inser att arbetsmarknaden är föränderlig, att ett arbetsliv är långt och det är inte alltid lätt att veta precis vad man vill arbeta med som vuxen då man väljer gymnasieprogram i årskurs 9. Antalet elever som väljer yrkesprogram har minskat med en tredjedel då möjligheten till högskolebehörighet försvårades. Många elever väljer bort yrkesutbildning för att de ser att det inte finns tillräckligt många dörrar öppna efter gymnasiets slut. Lärarfacken, , , , flera andra fackförbund, flertalet branschorganisationer, elevorganisationerna med flera anser också att yrkesprogrammen skall ge högskolebehörighet. I ”Vocational Education and Training in ” rekommenderar att återinföra högskolebehörighet på yrkesprogrammen. byggs starkt genom en kunnig och kompetent arbetskraft. Det är inte genom minskad kompetens som ska möta framtidens utmaningar. ska istället konkurrera med kunskap och kompetens. En mer bildad befolkning med goda förutsättningar att kunna forma sina egna liv och sin framtid tjänar samhället på.
mot · H7021871 · 2019-10-02 00:00:00 — Tidsatta krav för polisiär utryckning vid allvarliga brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till tidsatta krav för polisiär utryckning vid allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. omorganiserades polisen till en enda nationell myndighet i syfte att komma närmare medborgarna samt utgå mer från de lokala behoven. Dock har dessa förändringar lyst med sin frånvaro, inte minst i de län med långa avstånd och behov av snabba utryckningar där polisen har ett större område att täcka. Problemen har visat sig särskilt mycket i . Poliser har skickats till fel adress, eller poliser har där dirigerats felaktigt oerhört långa sträckor, exempelvis har en polisenhet dirigerats till när de egentligen skulle till . Avsaknad av person- och lokalkännedom hos regionledningscentralen i och den polisiära frånvaron i inland skapar en stor otrygghet bland invånarna, särskilt på grund av de långa avstånden. Detta är oacceptabelt. Den uppenbara oförmågan att dirigera rätt blev tydlig när en polisenhet dirigerades till , trots att larmet gällde en trafikolycka utanför staden. Även händelser av typen prio 1-ärenden har inte kunnat åtgärdas då det inte har funnits någon polis att skicka till utryckningen, inte minst . Människor i länet vet således inte om en polispatrull kan förväntas komma vid en allvarlig händelse. I har man infört krav på hur snabbt polisen ska finnas på plats vid allvarliga händelser, det som i motsvaras av prio 1. Polisen har utformat nationella krav för de enskilda distrikten där polisen i stad och tätort med över 20 000 invånare ska finnas på plats i av fallen och i av fallen. I glesare områden ligger kraven i av fallen och i av fallen. Jag menar att regeringen bör se över möjligheten att införa tidsbestämda krav för polisiär utryckning för att skapa mer trygghet oavsett var i landet man bor.
mot · H7021872 · 2019-10-02 00:00:00 — Utbildningscentrum för högre utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av utbildningscentrum för högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. föreslår att utbildningscentrum för högre utbildning säkerställs i kommuner i FA-regioner (en grupp av kommuner som kan antas vara självförsörjande vad gäller arbetstillfällen och arbetskraft) utan högskola/universitet och med få lärcentra, samt i kommuner som är berörda av kommitténs näringslivspaket till kommuner med extra stora utmaningar. Utbildningscentrum för högre utbildning skulle helt klart öka möjligheterna för unga i landsbygdskommunerna att ta del av de olika utbildningarna som lärosätena erbjuder. Det kommer att stimulera övergången till både eftergymnasial och högre utbildning, förhoppningsvis i kommuner där övergången till högre utbildning är lägre. Utbildningscentrum för högre utbildning kan skapa än högre möjligheter för näringsliv och offentliga arbetsgivare att få tag på rätt arbetskraft ute på landsbygden.
mot · H7021873 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda förslaget om förstärkt elevhälsa och tillkännager detta för regeringen. Fysisk inaktivitet blir mer förekommande bland unga. Detta riskerar att leda till övervikt, benskörhet och nedstämdhet. Hälsoläget bland unga är i många fall bra, men det finns problem med övervikt och metabola sjukdomar, samt besvär med smärta i rörelse- och stödjeorganen. Konditionsnivåerna hos unga i tonåren sjunker och fler barn och unga har problem med psykiska besvär samt symptom som spänningshuvudvärk, ont i magen, nacke och axlar. och Alliansen har sett problemet med ökande fysisk inaktivitet bland barn och unga. Det är positivt att den rödgröna regeringen har hörsammat krav om att utöka antalet idrottstimmar i skolan , vilket motsvarar en ökning på . Daglig fysisk inaktivitet är också en förutsättning. Skol- och fritidsaktiviteter är ur en hälsosynpunkt viktigt och en rättighet för alla barn och unga. Kommuner och landstings folkhälsouppdrag måste ta hänsyn till att alla barn oavsett funktionshinder, kön, ekonomisk, social eller etnisk bakgrund ska inkluderas. Detta med tanke på att elever som har kroppsliga och neurologiska begränsningar deltar i skolgymnastiken i lägre utsträckning än andra. Detta kan åtgärdas genom att ge elever som behöver det mer stöd för fysisk aktivitet. Fysioterapeuter har en roll i fråga om att främja motorisk utveckling, stärka fysisk självkänsla, och i fråga om fysisk aktivitet som kan förbättra elevers arbetsmiljö och förutsättningar att ta del av undervisningen. Fysioterapeuter eller idrottslärare definieras dock inte i skollagen som en av de grundläggande kompetenserna för elevhälsan. På samma sätt som hälso- och sjukvården går mot ett teamarbete där olika kompetenser och professioner bidrar utifrån sin kompetens kan också fysioterapeuter bidra till att stärka lärare och få dem att må bättre, för att de bättre ska kunna leva upp till det uppdrag som de har. Tillsammans med skolsköterskor, läkare, kuratorer, psykologer och idrottslärare kan fysioterapeuter, i skolans elevvårdande team, bidra med sina specialkunskaper om hälsa i och bidra med en helhetssyn om barn och ungas förutsättningar. Det är min mening att även fysioterapeuter får en roll inom elevvården. Detta för att barn och unga ska få en ökad möjlighet till en balanserad fysisk och mental hälsa samt en sundare livsstil.
mot · H7021874 · 2019-10-02 00:00:00 — Relevanta utbildningar för de lokala arbetsmarknaderna ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att göra utbildningarna mer relevanta för de lokala arbetsmarknaderna och tillkännager detta för regeringen. Målet för den högre utbildningen och forskningen är att den ska hålla en hög kvalitet internationellt sett och bedrivas effektivt. Vidare ska den ge alla likvärdiga möjligheter att högskoleutbilda sig, samt att lärosätena aktivt ska främja och bredda rekryteringsvägarna till högre utbildning. Här skiljer sig dock förutsättningarna åt, inte bara geografiskt. Den rödgröna regeringen framhöll i sin budgetproposition att högre utbildning ska göras tillgänglig i hela landet, via distansutbildningar och lokala lärcentra. Vidare menar man att högskolor och universitet har en viktig uppgift att anpassa utbildningen efter morgondagens arbetsmarknad och att de bör förnyas och anpassas efter de förhållanden som finns på den lokala arbetsmarknaden. bedömer att utbildningarna inte möter upp behoven av kvalificerad arbetskraft ute på landsbygden. Detta är oroande och jag konstaterar att mer behöver göras för att bättre möta upp landsbygdens behov av kvalificerad arbetskraft. I enlighet med yttrande anser jag att de indikatorer som styr resurstilldelningen till landets högre utbildning bör ses över för att göra den mer relevant för den lokala arbetsmarknaden.
mot · H7021875 · 2019-10-02 00:00:00 — Främja entreprenörskap hos unga i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja entreprenörskap redan i och tillkännager detta för regeringen. I den nationella strategi som ska främja arbetet med entreprenörskap i skolan står det: ”Entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela skolsystemet.” För många lärare är detta ett nytt, ogreppbart område som de aldrig undervisat i förut. Därför måste entreprenörskap bli ett naturligt inslag i skolan redan från tidig ålder. Det som kännetecknar en skola som jobbar med entreprenöriellt lärande är att samverkan med samhället och näringslivet är starkt. Det handlar om studiebesök, praktik/prao, externa föreläsare från lokala näringslivet, projektorienterade arbetsformer m.m. Många lärare förknippar begreppet entreprenörskap med enbart eget företagande och blir därmed skeptiska. Vad som egentligen inbegrips i termen entreprenörskap i skolorna är upp till varje skola att bestämma. Det finns inget krav på att driva företag på skoltid. Det finns mängder av exempel på projekt man kan väva in i entreprenörskapsämnena, som samhällsentreprenörskap, jämställdhetsprojekt, kultur och teknik. Att jobba med entreprenörskap är att identifiera problem och komma med lösningar. Vi måste göra entreprenörskap till en naturlig del i hela skolan. Det handlar om att utveckla en attityd till entreprenörskap som eleverna kommer att ha nytta av i alla typer av arbeten och genom hela livet, oavsett om man startar företag, blir anställd eller jobbar ideellt. Genom att i tidig ålder knyta kontakter i näringslivet lär eleven sig vilken roll företagande har i samhället och rustar sig själv för det som komma skall. Det är bevisat i ett flertal rapporter från att de som jobbat med entreprenörskap i skolan och drivit ett s.k. UF-företag är i arbetslöshet och får en större inblick i hur samhället fungerar. Några fler faktorer från rapporterna är att före detta UF-företagare skapar fler arbetstillfällen och större skatteintäkter, driver fler lönsamma företag, har större omsättning och således fler anställda jämfört med de som inte drivit UF-företag. Det finns med andra ord organisationer som erbjuder skolorna färdiga koncept för hur man kan jobba med entreprenörskap, redan från . Exempel på dessa är Ung Företagsamhet, Finn Upp och Open for business. Med anledning av ovanstående är det min mening att regeringen bör verka för att entreprenörskap bör främjas redan från och i större omfattning .
mot · H7021876 · 2019-10-02 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. Förskolan spelar en viktig roll i arbetslinjen. Det underlättar för föräldrarna att kunna arbeta, men spelar också en viktig pedagogisk roll i att förbereda barnen för skolan och deras egen utveckling. Alla barn ska ha rätt till en barnomsorgsplats. Rätten till barnomsorg är viktig även under obekväm arbetstid. Därför bör kommuner ges möjlighet att där det finns behov, i högre grad erbjuda barnomsorg. Behoven skiljer sig mellan kommuner. Det är därför viktigt att kommunerna får styra över vilket behov som ska fyllas i deras egen kommun. Det är positivt att de kommuner som är borgerligt styrda, i större grad än vänsterstyrda kommuner, erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. Rätten till förskola är en rättighet som funnits . För kvinnor, som står för en större del av det oavlönade arbetet i hemmet, är möjligheten till barnomsorg en stor frihetsreform och en möjlighet till att lättare komma ut i arbetslivet. Under förra alliansregeringens tid nådde en historisk milstolpe, där över hälften av landets kvinnor arbetade heltid. har den högsta kvinnliga sysselsättningsgraden inom EU på . Trots det behöver vi göra mer för att fler ska ha möjligheten att få barnomsorg på obekväm arbetstid. Detta för att föräldrar inte ska tvingas gå ner i arbetstid för att öppettiderna i förskolan inte möjliggör arbete på obekväm arbetstid. Barnomsorg på obekväm arbetstid är viktig ur jämställdhetssynpunkt. Därför bör kommunerna ges än större möjligheter att erbjuda detta.
mot · H7021877 · 2019-10-02 00:00:00 — Fritidspeng för barn till föräldrar som lever på försörjningsstöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att återinföra fritidspengen för barn till föräldrar som långvarigt lever på försörjningsstöd, och detta tillkännager för regeringen. Det växande utanförskapet präglar kulturen och idrotten. Människor som lever i utanförskap har sämre hälsa, kortare livslängd och sämre upplevd livskvalitet. När hushåll får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det kultur- och idrottsupplevelser som först prioriteras ner. Familjer har helt enkelt inte längre råd att gå på fotboll och konserter eller besöka utställningar. Därtill tvingas föräldrar från socioekonomiskt utsatta miljöer i många fall att säga nej till barnens önskan att åka på exempelvis cuper med laget eller spela instrument. Allas rätt att ta del av idrott bör prioriteras. Idrotten erbjuder vägar in i sociala sammanhang och ger struktur, glädje, läkedom och identitet. Hinder kopplat till social, kulturell och religiös bakgrund eller medicinska begränsningar behöver rivas ner. Vi ser att barn till föräldrar med försörjningsstöd inte deltar i fritidsaktiviteter i lika hög utsträckning som andra barn. Alliansregeringen införde därför en fritidspeng för barn till föräldrar som haft försörjningsstöd . Den gav efter ansökan möjlighet till ett extra tillskott om max för fritidsaktiviteter. Fritidspengen avskaffades dessvärre av den rödgröna regeringen. möjliggöra för fler barn att delta i aktiviteter bör förutsättningarna för att återinföra fritidspengen utredas.
mot · H7021878 · 2019-10-02 00:00:00 — Finansiering av hälso- och sjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över huvudmannaskapet för länssjukvården/specialistsjukvården och tillkännager detta för regeringen. Svensk sjukvård står inför stora utmaningar. De medicinska framstegen går allt snabbare, vilket genererar kostsamma investeringar bland annat i ny teknik. Läkemedel forskas fram i en allt snabbare takt, vilket leder till att de för sjukdomar som inte var möjliga att bota eller lindra och kan göra skillnad för den enskilda patienten och dennes anhöriga. Läkemedelskostnaderna för landstingen/regionerna stiger i rask takt i och med de moderna läkemedlen som kommer ut på marknaden. Vi ser bland annat mot bakgrund av ovanstående en alltmer utbredd ojämlikhet vad gäller den hälso- och sjukvårdsservice som svenska medborgare har rätt att konsumera. Små landsting/regioner med svag skattekraft kämpar med ekonomin i syfte att kunna erbjuda sina innevånare samma höga sjukvårdsservice som stora landsting/regioner kan erbjuda sina innevånare. Svensk hälso- och sjukvård finansieras dels genom statliga bidrag och stimulansmedel i olika former, dels av landstingen/regionerna själva, genom den beskattningsrätt som landsting/regioner förfogar över. Jag menar att svensk hälso- och sjukvård är och skall vara en nationell angelägenhet. Det måste vara staten som garanterar att varje medborgare i har en likvärdig vård, oavsett var den ges inom landets gränser. Bostadsort ska inte avgöra vilken vård och behandling den enskilde kan få ta del av. Utifrån ovanstående anser jag att regeringen bör se över möjligheten att tillsätta en utredning som får till uppgift att utreda huvudmannaskapet för svensk länssjukvård/specialistsjukvård.