mot · H7022657 · 2019-10-03 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabell 1 i motionen. har svensk migrationspolitik präglats av brist på ansvarstagande, förståelse och långsiktighet. Politiska beslut har fattats utan ordentliga konsekvensanalyser, i strid mot det uppdrag som egentligen finns. I stället har fromma förhoppningar och naivitet tillåtits vara vägledande då regelverk och mottagningssystem utformats. har bedömningar i sin tur präglats av eskalerande otydlighet, godtycke och svag kontroll, inte sällan kopplat till brister i den politiska styrningen. Detta har på många sätt lett till en ohållbar situation. har antalet beviljade uppehållstillstånd för studerande och arbetskraftsinvandrare legat på en relativt nivå. Bristerna i systemen har dock öppnat upp för oseriösa migranter och arbetsgivare. har det återkommande rapporterats om toppstudenter och högkvalificerad arbetskraft med spetskompetens som drabbats av orimligt strikta tolkningar av dåligt skrivna lagar. har vi sett en dramatisk ökning vad gäller asylsökande, trots att inte utgör närområde till någon krishärd. Kulmen kom och föranledde den tillfälliga lag som gällt , och som förlängts i uppluckrad form. Trots upprepade löften om ”lägstanivåer” har väldigt lite hänt i praktiken. prognos –2022 talar om ytterligare 255 000 asyl- och anhörigärenden som ska hanteras , volymmässigt alltså i paritet med invånarantalet i . Det stora antalet migranter till har inneburit stora påfrestningar på samhället i stort och på kommunernas ekonomiska situation. Kombinationen av väl tilltagna bidragssystem med svagt ställda självförsörjningskrav har resulterat i höga kostnader och en kraftig belastning av de offentliga finanserna. Nya undantag för anhöriginvandring utan försörjningsplikt lägger nu ytterligare sten på bördan. Både socialt och ekonomiskt är samhället segregerat, med bristande tillit såväl mellan individer som till systemen. vill vända utvecklingen och ge en fungerande och ansvarstagande migrationspolitik, utan kostsamma bidragssatsningar och fruktlösa integrationsprojekt. Det gäller nu att snabbt beta av balanserna i asylsystemet och öka takten på beslutsfattande och domstolsprövningar. Asylprocessen ska snarare ta veckor än år att genomföra, och kommunerna ska få ökat självbestämmande i mottagandet av asylsökande. I enlighet med utgår flyktingpolitik från principen att en människa på flykt ska få skydd, och vår bestämda uppfattning är att det för att minimera lidande och förenkla skyddsprocessen bör ske i det första säkra land som kan nås. anser således att bör verka för en human flyktingpolitik som prioriterar de svagaste och mest utsatta grupperna i närområden där de akuta skyddsbehoven är som störst, vilket huvudsakligen hanteras under utgiftsområde 7. En förutsättning för detta är ett avvecklande av den politik som gynnar dem som har fysisk styrka, ekonomi och kontakter att ta sig till . Målsättningen måste vara att antalet asylsökande från länder utan geografisk närhet till går mot noll. En positiv sidoeffekt av denna omställning till tidig och nära hjälp blir att den svenska staten och våra kommuner får en chans till återhämtning. Som helhet ska regelverken gällande migration vara tydliga för alla som planerar att komma till . Oavsett om det gäller asyl-, anhörig-, arbetskrafts- eller studieinvandring ska villkor för vistelsen vara tydliga redan vid gränspassage. Ökat individuellt ansvar vid anhöriginvandring är en självklarhet, gällande sådant som bostad, försörjning och försäkringar. För en långsiktigt hållbar migrationspolitik krävs en stark nationalstat med välfungerande institutioner och respekt för landets gränser. En återupprättad tillit till samhällskontraktet kräver ett stärkt medborgarskap med tydlighet rörande såväl rättigheter som skyldigheter för alla som vistas på svensk mark. Målet ska vara en kontrollerad och hanterbar invandring, där utlänningar som söker sig till landet förväntas göra rätt för sig och är villiga att anpassa sig till . Med en sverigedemokratisk migrationspolitik kommer viktiga steg att tas för att åtgärda den situation som råder , samt för att lägga grunden för en ansvarsfull politik som är långsiktigt hållbar. Minskade kostnader för asylprövning Resultatet av sverigedemokratisk politik, både inom migration och i andra delar av samhället, kan antas leda till minskade flöden av asylsökande till . Antalet asylsökande som återtar sin ansökan kan även det väntas öka, liksom antalet tidigare skyddsbehövande som väljer att återvända hem i stället för att ansöka om förlängning av uppehållstillstånd på grund av skydd. Följden av det minskade trycket på asylprövningsenheter blir minskade balanser. Givet verkets prognoser är det troligt att balanserna utraderas tidigt 2021, medan flödena av nya asylsökande, och nya förlängningsansökningar, kan väntas ha minskat ännu mer. Dessutom är det troligt att antalet nya asylansökningar minskar i avsevärt högre takt än förlängningsansökningarna. Merparten ärenden kan således antas bestå av de senare, vilka är lättare – och därmed billigare – att avgöra. Därmed uppstår en överkapacitet hos , och asylverksamheten kan till större delen avvecklas, med stora besparingar som följd. Den allra största delen av alla asylbeslut, och en stor del av övriga migrationsbeslut, överklagas efter avslag till migrationsdomstolarna. En avarbetning av balanserna hos beräknas därmed föranleda ökad belastning för domstolsväsendet. och uttryckte i juliprognos 2019 att regeringens tidigare föreslagna minskning av anslaget till domstolarna skulle komma att slå hårt mot dessa. Följden skulle bli att väntetiderna ökar drastiskt, och därmed också den tid som asylsökande försörjs som inskrivna i system. Det kan i sammanhanget nämnas att har uppemot en tredjedel av alla inskrivna hos en överklagan på gång. I längden skulle således kostnaderna för mottagningssystemet med råge överskrida de eventuella besparingar som gjorts inom domstolsväsendet. I slutändan skulle dessutom en särskild kraftsamling behövas för att lösa krisen hos domstolarna. I regeringens nuvarande budgetförslag har domstolarna visserligen beviljats viss kompensation, men fortfarande finns ett underskott sett till det aviserade behovet. föreslår därför ett tillskott för att garantera att domstolarna får alla förutsättningar för att genomföra en ordentlig insats och avarbeta ingående balanser. Minskade kostnader för mottagningsverksamheten Med minskade asylflöden, och snabb avarbetning både hos domstolarna och hos , kommer antalet inskrivna i mottagningssystem minska , för att nästan helt försvinna till 2022. Detta möjliggör omfattande besparingar. Parallellt med detta föreslår flera åtgärder som leder till ökad effektivitet och sparsamhet i mottagningssystemen, med billigare lösningar, ökade krav på självförsörjning samt vissa begränsningar i välfärdsutbudet till asylsökande. Detta leder i sin tur till ännu större besparingar. Utöver drastiskt minskade inflöden av asylsökande förväntas politik också leda till fler definitiva avslagsbeslut. Dessutom läggs stort fokus på att försvåra möjligheten att leva utan tillstånd i landet. Detta får sammantaget följden att betydligt fler personer bedöms lämna landet än tidigare, både av fri vilja och med tvång. skjuter därför till resurser för att i högre utsträckning möjliggöra detta. Ett led i arbetet med att omöjliggöra för personer att vistas illegalt i landet, i synnerhet då dessa personer kan antas utgöra en säkerhetsrisk, är utökade möjligheter till förvarstagande, något som begränsas av såväl regelverk som resurser och de faktiska förvarsplatserna. Trots att läget varit på detta sätt har regeringen endast genomfört blygsamma satsningar på området. Politiken har också helt saknat ett långsiktigt perspektiv, med följden att ansvariga myndigheter haft svårt att planera . I analys av kommande behov fastslogs att den rådande politiken skulle medföra att tvingas avveckla ett flertal av sina förvarsplatser om inte ytterligare medel anslogs, från dagens 458 till 2021. påpekade att detta i sig skulle medföra ökade kostnader, som man föreslog två alternativ: att stabilisera den nuvarande nivån på omkring 517 platser eller att utöka förvarskapaciteten till 617 platser . Regeringen har i sitt budgetförslag valt det förra alternativet. väljer i stället det senare: att utöka. anser dock förslag för utökning vara alltför blygsamt. Även om betydligt fler verkställda utresor förväntas ske beräknas behovet av förvarsplatser öka och kvarstå på en hög nivå . föreslår därför att målet bör vara 1 000 förvarsplatser . konstaterar vi att kostnaderna för förvaren tillåtits skjuta i höjden , utan att någon större kvalitetshöjning har identifierats. budgetförslag förutsätter därmed att får till stånd utökningen av antalet förvarsplatser som driftskostnaden per plats återgår till lägre nivåer. Utvecklat stöd till återvandring För är det en självklarhet att all ansvarsfull flyktinghjälp också måste möjliggöra ett säkert och tryggt återvändande för den som så önskar. erbjuder ett visst återvandringsstöd, men det används i liten skala och är förhållandevis begränsat. Med vår politik ges ett tydligt uppdrag att arbeta mer aktivt med återvändandeverksamhet. Utöver dagens stöd, i utbyggd skala, ingår också proaktivt arbete såsom informations- och utbildningsinsatser samt arbete med att utreda behov av och förbereda återuppbyggnadssatsningar av särskild vikt för återvändande. Därmed övertas och utvecklas delar av den verksamhet som ryms inom anslaget Migrationspolitiska åtgärder. Vidare omfördelas från generell biståndsverksamhet till ett nytt och specifikt anslag med särskilt fokus på biståndsverksamhet kopplat till återvändande. Häri ingår just återuppbyggnad av hemländer, men också återetableringsstöd, för att ge återvändande möjlighet att kunna återintegreras i hemlandet och därmed bidra till hemlandets tillväxt, samt under vissa omständigheter till direkt återvandringsstöd. Satsningen ska särskilt ses i ljuset av slutet av konflikten i , och det ökande antalet återvändande dit. Minskade kostnader för tillståndsprövningen Precis som asylflödena väntas minska till följd av politik väntas också anhöriginvandringen minska. Även om olika fördröjningseffekter och äldre lagstiftning leder till minskad effekt, är det sannolikt att antalet nya anknytningsärenden minskar , och än mer 2021. Detta gäller i mindre grad även förlängningsärenden. Följden blir, precis som för asylverksamheten, att tillståndsprövningsenheterna med tiden drabbas av överkapacitet, vilket möjliggör viss avveckling och stora besparingar. Minskade kostnader för medborgarskap förslag om ett moratorium för beviljandet av medborgarskap leder i ett slag till att prövningsverksamheten i detta ärendeområde blir överflödig. När moratoriet upphör kommer det återigen finnas behov av prövningsresurser, men i och med förändrad lagstiftning är det sannolikt att behovet av prövningsresurser ändå kommer vara avsevärt mindre än de rekordvolymer som registrerar. Till följd av de stora förändringar och besparingar som följer av allt det ovannämnda uppstår ett visst omställningsbehov för . Detta medför givetvis ett behov av resurser, vilket innebär att besparingarna inte kan räknas in i sin helhet . Utöver den anslagsminskning som sker då politiken når fullt genomslag avseende balanser sker alltså en viss minskning –2022 till följd av att verksamhet stabiliseras. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 8 Migration Avvikelse från regeringen (SD) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar –1 539 000 –2 095 500 tillförs resurser för omställning samt till återvändandeverksamhet, som besparingar under leder till en total sänkning av anslaget. Anslaget minskar än mer 2021 och 2022, i takt med att förslag leder till avarbetade balanser och färre nya ansökningar. tillförs för en särskild satsning hos med syfte att få till stånd driften av fler förvarsplatser. Beräkningen utgår från prognos , alternativet Förvarutökning. föreslår dock att antalet förvarsplatser utökas mer än alternativ, varför ytterligare medel anslås. föreslås olika åtgärder som minskar kostnaderna per förvarsplats. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader –1 436 000 –3 270 000 –3 890 000 Anslaget sänks kraftigt i takt med att förslag på migrations- och välfärdsområdet minskar antalet inskrivna i mottagningssystem samt kostnaderna per inskriven. Anslaget dras in i sin helhet och resurserna, såväl som ändamålet, omfördelas till 1:1. 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden Anslaget höjs för att täcka de behov som och uttryckt i syfte att avverka balanser. minskas anslaget till följd av ett minskat behov, i förhållande till nuvarande prognos. 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Anslaget anpassas till och behov, så som uttryckt i juliprognos. Därefter sänks anslaget i viss mån , och 2022. 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Anslaget anpassas till och behov, så som uttryckt i juliprognos. Därefter sänks anslaget i viss mån , och 2022. 1:7 Utresor för avvisade och utvisade Anslaget höjs över regeringens nivå under samtliga år, för att täcka ett ökat behov då fler utresor verkställs. Ett nytt anslag införs i syfte att möjliggöra och underlätta trygg och säker återvandring av personer som sökt skydd i när hemlandet stabiliseras. Anslaget finansieras med medel från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Medlen ska dock även fortsättningsvis ingå i biståndsram och ska därmed användas till sådana åtgärder som lever upp till biståndskommittés regler. Särskilda krav för detta anslag är att de därutöver bedöms bidra till ett välfungerande återvändande av personer vars skyddsbehov upphört. i (SD)