ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022020 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för borgerliga vigselförrättare att få sitt förordnande prövat för vigsel i våra grannländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid behov se över lagen för att modernisera den för att ge möjlighet att vara borgerlig vigselförrättare för svenska brudpar i grannländer och tillkännager detta för regeringen. är de som förordnar vigselförrättare över landet. En del av dessa vigselförrättare arbetar i gränslandet till våra nordiska grannländer. Där önskar brudpar ibland att gifta sig till sjöss eller i landskap och på platser som passerar en internationell gräns. Det kan handla om att få lov att viga sig på t.ex. färjor som passerar över vatten till annat land. Det förekommer också att brudpar önska viga sig i ett grannland då de besökt en speciell plats eller hittat ett smultronställe i livet. Några av alla dessa vigselförrättare lägger både tid och kraft i form av engagemang och glädje på att vilja infria brudparens önskan. Inte ofta köper de själva en blomma eller något minne och lämnar över . För att kunna viga människor som inte skiljer på landsgränser utan önskar gifta sig på en båt som åker över farled till annat land på så att vigseln måste skyndas på, eller att de önskar göra en resa med bil eller båt över gränsen till en plats för bröllopet, behöver dessa av utsedda vigselförrättare också då kunna genomföra borgerliga vigslar. För brudparens skull finns det då en önskan om att få tillstånd att viga svenska medborgare i grannlandet t.ex. . Som exempel kan nämnas att det finns vigselförrättare på den skånska sidan och brudpar som önskar viga sig i t.ex. eller på båten i alternativt bron över från till . På samma sätt skulle brudpar kunna leva på den svenska sidan och önska sig en vigsel på den norska sidan alternativt finska sidan. Förordnandet ska ses som ett komplement för de som vill gifta sig borgerligt utan att göra anspråk på kyrkans vigslar. I 1 kap. 5 § första stycket lagen (1904:26) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmyndarskap framgår det att regeringen kan bestämma att en diplomatisk eller konsulär tjänst eller en befattning som präst ska vara förenad med behörighet att i främmande stat förrätta vigsel enligt svensk lag. Dock kan regeringen även genom särskilt förordnande tillräkna lämplig person sådan behörighet. Enligt den sista meningen bör en modern tolkning vara att kunna ge borgerliga vigselförrättare möjlighet att viga svenska medborgare enligt vad som tidigare anförts i motionen.
mot · H7022022 · 2019-10-02 00:00:00 — Strategi för offentlig upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att genomföra en strategisk styrning av offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att leverera mer nytta för pengarna genom offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. sker offentlig upphandling, inköp, i vårt land för där det viktigaste är att värna skattebetalarnas pengar, vara kostnadseffektiv utan att göra avkall på kvalitet och hållbarhet. För att pengarna ska uppnå bästa och mesta möjliga resultat är det viktigt att de statliga myndigheterna arbetar med upphandlingsprocesser som fokuserar på vad som ska åstadkommas med de inköp som ska komma medborgarna till gagn. Det finns en stor potential för myndigheter att öka nyttan och utveckla verksamheter med offentlig upphandling. går skattemedel till onödiga kostnader för samhället genom att inköpsprocesser inte är optimala. Det betyder att inköp inte följs upp eller att man fortsätter med en produkt, vara eller tjänst fast man borde avbryta då leverantören inte håller det som beslutats. Hur pengarna används har betydelse för medborgarna, företagen, kommuner, regioner och myndigheters ekonomi. Det går att leverera mer nytta för samma summa skattemedel, vilket inte är minst viktigt för människorna i vardagen med en allt större utmaning för finansieringen av välfärden i regioner och kommuner. Det gäller mat i offentliga miljöer, sjukvård och medicin liksom nybyggnationer för kontor och bostäder m.m. har tagit fram rapporten ”Effektivare offentlig upphandling – mer nytta för pengarna”, som innehåller ett antal bra reformförslag för att åstadkomma bra verksamhet ute i kommuner, regioner och i myndigheter. Här tar de också upp och roller med vassare verktyg och strategisk styrning. Det är A och O att genomföra en strategisk styrning från statens sida inom offentlig upphandling för .
mot · H7022023 · 2019-10-02 00:00:00 — En lagstiftning som förhindrar bolagsmålvakter ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att få en lagstiftning på plats som förhindrar bolagsmålvakter och tillkännager detta för regeringen. Ett ärende som börjar med att flera brott gällande kreditbedrägerier mot företag ska utredas kan komma att hamna i problem i samband med att krediterna faller till betalning och Kronofogden är på väg in för att ta över. Då skrivs bolagen över på målvakter som tar konkursen i bolaget. Problemet i detta är att polisen kartlägger flera professionella målvakter som de inte kan göra något åt. I saknar vi möjligheter att stoppa de personer vars identiteter utnyttjas för att skriva bolag på. kan inget göra för att stoppa dessa individer med mindre än att de själva vill eller att polisen lyckas få ett näringsförbud på dem. Problemet är att för båda dessa alternativ till lösning så krävs det att de är närvarande. Det finns ett antal personer på platser som tar och har tagit på sig konkurser. Ett exempel är en person som sitter i med ett 60-tal konkurser bakom sig , vilket denne är långt ifrån ensam om. Det behövs en lagstiftning som gör det möjligt att stoppa individer som är uppenbara målvakter från att få fler bolag skrivna på sig. Som det är nu har oseriösa individer möjlighet att komma ifrån sina skulder och förstöra för hederliga företagare.
mot · H7022024 · 2019-10-02 00:00:00 — Indelningen av länder och språk på bibliotek ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länder och språk ska vara sökbara under den begynnelsebokstav som anger landet och språket och tillkännager detta för regeringen. Det förekommer att biblioteken runt om i år klassificerat såväl bosniska som kroatiska och serbiska böcker under benämningen ”BKS”. Förkortningen är en gammal benämning som har upphört och språken hanteras var för sig. Dessa är fristående nationer och när man söker på dem som land bör de stå under den bokstav som landet börjar på. språk kroatiska är exempelvis ett av de 24 officiella språken i . Därför är det också logiskt att kroatisk litteratur ska stå för sig själv, som alla andra självständiga språk och sorterad under bokstaven ”K”, som koreanska, kurdiska, kinesiska osv. Detta ska även gälla barnavdelningarna. Att söka på litteratur innebär att söka på första bokstaven i landet eller språket och för innebär det K, inte BKS. Därför anser vi att samtliga bibliotek ska tillgängliggöra litteraturen på ett tydligt och logiskt sätt i bokstavsordning.
mot · H7022025 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieprogram ska leda till jobb på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskapen om yrken i tidig ålder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortbildning i yrken och arbetsplatser till , studie- och yrkesvägledare, och tillkännager detta för regeringen. Det finns ca 870 yrken i och en 16-åring känner till en bråkdel av dessa. Detta i kombination med att kunskapen om vad det innebär att arbeta inom yrken, speciellt inom ett antal branscher, har ett dåtidsperspektiv som blir felaktigt utifrån hur det faktiskt är på arbetsplatserna . Kunskapen om dagens moderna arbetsplatser måste förändras och innehållet måste bli känt för de som ska välja yrkesväg och för de som ska vägleda till yrkesvägen. Därför är det viktigt att studie- och yrkesvägledare, , förmedlar en modern nutidsbeskrivning av yrkena. För det kan det behövas fortbildning i samverkan med näringslivet. Det är också viktigt att elever tidigt i får information om yrken och att detta kan ske i samverkan mellan undervisande lärare och . Ju tidigare elever får en bredd av kunskap om yrken desto mer kunskap har de byggt upp för att kunna göra sina val och rätt val när de ska välja till gymnasiet. Det saknas arbetskraft inom yrken som vi har stort behov av och det är viktigt att det förmedlas vilka arbeten som de facto leder till jobb. är en kunskapsnation och det är viktigt att vi tar vara på kunskap och använder den rätt för att yrkesvalen ska bli så bra som möjligt.
mot · H7022027 · 2019-10-02 00:00:00 — Universitetspoäng för offentlig upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av högskolepoäng för utbildning till offentliga upphandlare och tillkännager detta för regeringen. köper kommuner, landsting, regioner och statliga myndigheter genom så kallad offentlig upphandling varor och tjänster för uppåt . Det vilar därför ett tydligt ansvar på kommuner, landsting och upphandlande myndigheter att förvalta skattebetalarnas pengar på bästa möjliga sätt. För den enskilda myndigheten handlar det om att balansera värden som kostnadseffektivitet och kvalitet med diverse andra strategiska mål som exempelvis social och miljömässig hållbarhet. Tydligt är dock att det är den goda affären som står i centrum. Det finns mycket kunskap och yrkeserfarenhet inom upphandlingsområdet men det finns ett behov av att på bred front ytterligare förstärka upphandlingskompetensen hos många myndigheter, kommuner, landsting och regioner, och därför god anledning att se över hur yrket upphandling (inköp) kan stärkas i attraktionskraft. Det finns kurser som vänder sig till personer inom ramen för yrkesrollen offentlig upphandlare – en utbildning som bör ge högskolepoäng samt erbjuda djupare specialistkunskaper på området. Därför bör regeringen se över om utbildning inom upphandlingsområdet kan ingå som en specialinriktning inom existerande universitets- eller högskoleutbildningar eller som akademiska påbyggnadskurser för yrkesverksamma inom området. Regeringen bör också titta på möjligheten att ge högskolepoäng via utbildningsföretag som krediteras. Personer som genomgått en kvalificerad akademisk utbildning med inriktning mot upphandling skulle sannolikt vara hett efterfrågade på marknaden.
mot · H7022028 · 2019-10-02 00:00:00 — Bibehållna och stärkta kompetenskrav ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att bibehålla kompetenskrav och tillkännager detta för regeringen. Det är oerhört viktigt för funktionerna och yrkena i vårt land att vi kan bibehålla kompetenskraven. I tider av att det uppkommer brist i yrkena är lösningen inte att devalvera yrkena genom att sänka kraven. Välfärdssektorn står inför stora utmaningar men lösningen kan inte vara att sänka kraven för att få personer att söka sig till yrkena. En inslagen väg mot sänkta krav blir starten till urholkning av yrken, vilket tidigare skett t ex när intagningen till lärarutbildningen medgav att lärarstudenter kunde fullfölja kraven från gymnasiet efter att de antagits till läraryrket parallellt med universitetsstudierna till läraryrket. På liknande sätt har polisutbildningen sänkt ett antal krav eller så har de tagits bort helt. Rekrytering får aldrig handla om att fylla upp platser utan måste säkerställa att det inte blir volym som går före kvalitet. Det kan bidra till en farlig utveckling när man arbetar med kortsiktiga mål för stunden.
mot · H7022029 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuitet ska vara en grundläggande parameter i hälso- och sjukvård nationellt och tillkännager detta för regeringen. Svensk sjukvård tillhör världens bästa men vården är dock fortfarande inte jämlik över vårt land. Målsättningen måste vara att vården ska vara präglad av kvalitet, kontinuitet och tillgänglighet för alla. Skillnader i kvalitet eller tillgänglighet mellan regioner ska motverkas, inte minst inom primärvården. Alla människor, gammal som ung, måste i livet komma i kontakt med primärvården och då måste den kunna tillgodose de behov som finns. Hyrläkare är i detta sammanhang ibland ett måste och är bra. Men det blir problematiskt om kontinuiteten ständigt åsidosätts och hyrläkare blir en permanent ersättning för en vardaglig läkarkontakt. har ett inbyggt fel i sjukvårdssystemet när fokus på att skapa kontinuitet för patienter i vården sätts åt sidan för ett joursystem för läkare som ger rätt till långa kompledigheter där tiden till att extraknäcka som hyrläkare i andra landsting går i totalt motsatt riktning. När det bästa för en patient är att ha en fast läkarkontakt och ett team kring patienten så måste det också vara målsättningen för att öka kvalitén i vården. Vi behöver ha ett skyddsnät som bygger på det vi ska åstadkomma för våra samhällsmedborgare. Det blir orimligt att ha ett system där läkare reser mellan landsting och arbetar i varandras verksamheter medan patienterna får träffa nya läkare gång efter annan istället för en och samma läkare med kontinuitet. Patienter behöver kontinuitet i form av att träffa samma läkare – inte minst då vi blir äldre och får ett antal olika krämpor samt för de barn, vuxna och ungdomar som är i behov av att kunskapen kring deras åkommor finns där – men möter inhyrda.
mot · H7022031 · 2019-10-02 00:00:00 — Effektivare flytträtt av försäkringssparande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten att ta ut avgift för anskaffningskostnader ska begränsas till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försäkringar tecknade före också ska omfattas av den fria flytträtten och tillkännager detta för regeringen. Konkurrens är en grundläggande princip i ett marknadsekonomiskt system. Konsumenternas möjlighet att fritt jämföra olika varor och tjänster driver innovation och säkerställer en effektiv prissättning. Om rättigheten att lämna en aktör till förmån för en annan begränsas, skapas en incitamentsstruktur som hämmar utveckling, där kostnaden får bäras av konsumenten och samhället genom omotiverade prisökningar och välfärdsförluster. har det uppmärksammats att försäkringsbranschen tar ut höga ”flyttavgifter” för pensionsförsäkringar. Flyttavgifterna är avgifter som försäkringsföretagen tar ut av kunderna för att handlägga återköp och flytt av individuella personförsäkringar. Deras storlek och art har begränsat kundernas möjlighet att flytta sitt pensionskapital till andra mer, presumtivt, förmånliga alternativ. Situationen har uppmärksammats av och i rapporten ”Flyttavgifter på livförsäkringsmarknaden” (2016) respektive ”Konsumentskyddet på finansmarknaden” (2017). konstaterade i sin rapport att kundrörligheten på pensionsförsäkringsmarknaden är mycket låg och att de höga flyttavgifterna i synnerhet drabbar grupper med lägre kapitalmängder, där kundrörligheten är som minst. är flyttavgifterna högre i nominella termer för de individer som har stora monetära värden i sitt pensionssparande. Avgifterna kan uppgå till 2,5–5,av kapitalet beroende på teckningstidpunkten. Utöver höga flyttavgifter finns andra barriärer som försvårar en flytt till andra företag. Det kan exempelvis handla om karens- och handläggningstider, administrativa rutiner och eventuella marknadsvärdes- och solvensjusteringar. vill se en bättre efterlevnad av konsumentskyddet på försäkringsmarknaden. Vi anser att efter det att försäkringsavtalet ingicks är en rimlig tidsbegränsning för rätten att ta ut avgift för anskaffningskostnader som regeringen tidigare föreslagit. Den tidsbegränsningen är dessutom i enlighet med egen rekommendation. Vidare ser vi ingen anledning till varför den fria flytträtten ska tidsbegränsas till att enbart gälla försäkringar tecknade efter . Flytträtten ska gälla lika för alla försäkringar, oavsett när de tecknades. har i riksdag drivit på för ett avskaffande av flyttavgifterna under ett antal års tid. Politiken behöver leverera och återställa balansen på försäkringsmarknaden genom att säkerställa att småspararna åtnjuter den konsumentmakt som är samhällsekonomiskt motiverad.
mot · H7022032 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återinföra tunnelbanepolis samt klotterutbildad polis i och tillkännager detta för regeringen. Vår gemensamma kollektivtrafik ska vara en trygg plats för alla. När otryggheten breder ut sig i samhället knackar den nu på kollektivtrafikens dörr. Vår kollektivtrafik ska vara till för hederliga betalande resenärer och det kräver att våld, brott och droger trycks tillbaka. För att öka tryggheten i behöver många åtgärder komma på plats i form av allt ifrån fler trygghetskameror och bättre villkor och löner för polisen till en rad skärpta straff och nya brottsrubriceringar. Men vi behöver också se till så att polisen har hela samhället och alla delar av det som sitt bevaknings- och arbetsområde. När platser såsom tunnelbana, spårväg och bussar exkluderas från polisnärvaro, förutom vid specifika utryckningar, tenderar narkotika och annan brottslighet att söka sig just dit, slå rot och breda ut sig. I vår omvärld finns många städer som upplevt just hur element som vill sprida våldets och brottens söker sig till städernas nav för liv och rörelse. Inte sällan kollektivtrafiken. Till en början i syfte att gömma sig bland folk i stort, men med mål att synas, markera revir och ta över. Tunnelbanepolisens återupprättande är den stora byggkloss i vårt gemensamma säkerhetsarbete som saknas . För sedan patrullerade ett par hundra poliser särskilt nere i och omkring tunnelbanan, finns i praktiken inte några kvar. Erfarenheter från visar dock att detta vore effektivt att återinföra. Där sågs länge mellan fingrarna när det gällde småbrott, klotter och skadegörelse. Det gav brottsligheten möjlighet att slå rot och tunnelbanans stationer blev bas för gängbildningar, droghandel och allt grövre brott. Vanliga människor kom snart att välja bort tunnelbanan, stationerna och deras kringliggande stadsmiljöer. Följden blev en tilltagande förslumning av hela stadsdelar. Det tog årtionden för och dess invånare att återta sin tunnelbana och de offentliga rum som omger den. Den utvecklingen får inte riskeras här. Därför krävs att vi på allvar ser vad otryggheten gör med vår stad, erkänner problemen och agerar med kraft för att trycka tillbaka den brottslighet som försöker vinna mark. Ordningsvakter, väktare och särskilda tågvärdar försöker fylla denna trygghetsfunktion för resenärerna i kollektivtrafiken. Men för att ytterligare öka tryggheten i kollektivtrafiken behöver vi dock ha poliser som särskilt vistas i tunnelbanan och kollektivtrafiken. Arbetet mot nedskräpning, klotter och skadegörelse utgör också ett viktigt arbete för att öka tryggheten och skapa trivsel i kollektivtrafiken. har det även funnits klotterspecialutbildade poliser och åklagare. Dessa har försvunnit och vi ser hur kostnaderna och polisanmälningarna för klotter och skadegörelse är skyhöga i kollektivtrafik/lokaltrafik. Klotterkostnaderna uppgår till och görs många polisanmälningar. Därför behöver vi poliser och åklagare med god kunskap i frågorna, då även dessa har försvunnit.
mot · H7022033 · 2019-10-02 00:00:00 — Obligatoriskt allmänt vaccinationsprogram för barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det allmänna vaccinationsprogrammet obligatoriskt för alla barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se över vilka sanktionsmöjligheter som krävs gentemot föräldrar som vägrar låta sina barn delta i det allmänna vaccinationsprogrammet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om desinformation rörande vaccinationer och svensk sjukvård samt behovet av ett arbete mot detta och tillkännager detta för regeringen. har varit ett land där vaccinering av barn men även vuxna ansetts vara normalt och fullt naturligt. Nära nog alla barn har tagit del av det allmänna vaccinationsprogrammet och som följd av detta har antalet farliga smittsamma sjukdomar hållits på en låg nivå i . Detta har varit av avgörande betydelse för den svenska folkhälsan och begränsningen av smittsamma sjukdomar. har dock ett motstånd mot vaccinationer vuxit fram på ett oroande sätt. Utbrott av sjukdomar som vi trodde var utrotade i har inträffat och på sociala medier sprids en allt mer omfattande desinformation om vaccin, dess beståndsdelar och påstådda bieffekter. Själva grunderna för västerländsk medicin ifrågasätts och ”alternativa fakta” åberopas som sanningar till men för små barn vars föräldrar avstår från att vaccinera barnen inom ramen för det allmänna vaccinationsprogrammet. Desinformationen som ligger till grund för detta är därför direkt farlig för enskilda barn men också för folkhälsan nationellt. En ogrundad skepsis mot vaccination slår som hårdast mot de som av hälsoskäl är mest utsatta för smittor såsom barn och äldre. I flera andra länder såsom , och anses det allmänna vaccinationsprogrammet vara så avgörande för folkhälsan och den enskildes hälsa att det är obligatoriskt för alla barn att delta om inte hälsoskäl förhindrar detta. I exempelvis kan förskoleplats dras in och böter utfärdas till de föräldrar som vägrar att vaccinera sina barn mot mässlingen. är ett land som har legat i framkant vad gäller folkhälsoarbete och vi har dragit stora fördelar utav detta. När delar av detta nu hotas av organiserad desinformation och ogrundad skepsis mot vaccinationer som tjänat oss väl krävs att samhället agerar för att slå vakt om såväl folkhälsan som den enskildes rätt till en god hälsa, oaktat föräldrarnas egna preferenser, uppfattningar och missuppfattningar. Regeringen bör därför inleda ett arbete för att inför presentera lagstiftning i syfte att göra det allmänna vaccinationsprogrammet för barn obligatoriskt. Regeringen bör även se över vilka sanktioner som bör införas mot föräldrar som vägra låta sina barn vaccineras. Därutöver bör regeringen inleda ett mer effektivt och målmedvetet arbete med att motverka desinformation som syftar till ett osakligt motstånd mot vaccinationer och svensk sjukvård. [1] .