mot · H7023103 · 2019-10-03 00:00:00 — Utbildning har en direkt effekt och den påverkar människors kulturvanor och deltagande. Klasseffekten är svår att sudda ut då den tenderar att leva kvar via de olika studie- och yrkesvägar som olika samhällsklasser generellt väljer. kan utbildningen ha en utjämnande effekt på kulturvanorna. Utbildningsnivån är den aspekt av socioekonomisk status som har störst inverkan på deltagandet. Detta betyder att alldeles oavsett vad individen har för familjebakgrund ökar deltagandet i kulturlivet med utbildningen. 10.1 Kulturinstitutionerna och skolans samverkan Skolan och kulturinstitutionernas samarbete är viktigt för att öppna dörrar till kulturen för barn och unga. De statliga museernas styrdokument betonar att de särskilt ska integrera ett barnperspektiv och bedriva pedagogisk verksamhet. Många kulturarvsinstitutioner erbjuder programverksamhet riktad mot skolan och samarbetar med skolväsendet eller organisationer inom skolans område. På samma sätt betonar styrdokument för olika skolformer inom skolväsendet vikten av att elever får möta kulturarvet i undervisningen. Det här ser dock väldigt olika ut beroende på geografisk placering, där skolorna med närmare avstånd till kulturarvsinstitutioner ofta har större möjligheter till samarbete. Då tillgången till kultur i skolan bör vara likvärdig i hela landet behöver regeringen agera i frågan. Regeringen bör göra en kartläggning av kulturinstitutionernas och skolväsendets samverkan med varandra och utreda hur samarbetet mellan kulturinstitutionernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna En oroväckande utveckling är att har antalet skolvisningar minskat avsevärt. Skolvisningarna är ett sätt att låta barn och unga komma i kontakt med olika former av professionell kultur och ett sätt att sänka trösklar för att inta kultur. Skolvisningarna har en utjämnande effekt då alla barn, oavsett föräldrarnas kulturvanor får en chans att komma i kontakt med kultur som annars hade varit främmande. Skolvisningarna måste därför värnas och utvecklingen där de minskar måste få ett stopp. Regeringen bör utreda varför skolvisningarna minskar och återkomma med förslag till insatser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 10.2 Uppvärdering av de estetiska ämnena tycker att det är självklart att alla elever såväl på grundskolenivå som i gymnasiet ska ha möjlighet att utveckla och använda sin fantasi och kreativitet samt sin förmåga att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. Det krävs kunskaper för att ta del av och tolka det kulturella utbudet. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är vidare en tillgång i många yrken. Vi anser att de estetiska ämnena både behöver uppvärderas och få ett ökat utrymme i skolan och därför vill vi att antalet timmar i estetiska ämnen ökar och att ämnena ska finnas med på alla nivåer i grund- och gymnasieskolan. I betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77) konstaterade utredningen att de estetiska kurserna konkurrerar med andra kurser inom ramen för det individuella valet på gymnasiet, vilket leder till att de av olika skäl ofta väljs bort. I läroplanen anges att personalen i utbildningen ska utnyttja kontakter med det omgivande samhället, bl.a. dess kulturliv. Det innebär enligt utredningen att ett estetiskt perspektiv bör ingå i all gymnasieutbildning, oavsett utbildningsinriktning. föreslog att ett estetiskt ämne om 100 gymnasiepoäng ska ingå bland de gymnasiegemensamma ämnena i alla nationella program i gymnasieskolan. Utredningen föreslog även att det ska vara möjligt att välja mellan olika estetiska ämnen och att dessa ämnen i huvudsak bör vara ämnen som kan anses vara centrala estetiska bildningsämnen. För att skapa utrymme för det estetiska ämnet i poängplanen föreslog utredningen att poängen för gymnasiearbetet skulle tas bort. Regeringen la fram detta förslag som sedan röstades ned av de borgerliga partierna och SD. Argumentet för att rösta emot angavs vara att det var orimligt att just den här typen av kurser skulle ”tvingas på ungdomarna” snarare än de ämnena som de borgerliga partierna och SD menar att de kunde ha nytta av på högskolan. Att högern inte värdesätter de estetiska ämnena är synd då det gång på gång visas att ämnena är bra för bland annat inlärningen, måendet och förmågan att inta kultur senare i livet. värnar de estetiska ämnena och vill ge varje gymnasielev fördelen att få de estetiska ämnena med sig. De estetiska ämnena bör göras obligatoriska på gymnasiet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. [1] Kulturanalys 2019, Myndigheten för Kulturanalys.