mot · H6023095 · 2019-04-29 00:00:00 — Principen om överskott i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel ligger fast och kompletteras med ett nytt skuldankare. Överskottet i offentliga finanser ska uppgå till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel, och nivån på Maastrichtskulden ska nå av BNP. Med det nya finanspolitiska ramverket säkerställs dels att sparandet över en konjunkturcykel ska vara positivt, dels att den totala skuldnivån ska vara så pass låg att tillräckliga marginaler finns för att understödja ekonomin när nästa kris slår till. Att överskottsmålet är formulerat över en konjunkturcykel innebär att det finansiella sparandet bör ligga under en tredjedels procent av BNP när resursutnyttjandet är lågt och över en tredjedels procent när resursutnyttjandet är högt. Därigenom är överskottsmålet förenligt med en finanspolitik som motverkar konjunktursvängningar. På så sätt kan hållbara offentliga finanser säkras på både kort och lång sikt som finanspolitiken har utrymme att dämpa konjunktursvängningar i ekonomin. Det faktum att har genomlevt fyra förlorade år när det kommer till reformpolitik medför att behovet av reformer är stort. Polisen behöver ökade resurser nu för att återställa förtroendet för kärnstaten. Försvaret behöver stärkas nu till följd av det försämrade säkerhetsläget. Välfärden behöver ökade resurser för att kunna klara sitt uppdrag. Behovet av en stärkt arbetslinje där det blir mer lönsamt att gå från bidrag till arbete eller från deltid till heltid växer när konjunkturen vänder ned som bristen på kompetens är större . Den finanspolitiska inriktningen blir därför en avvägning mellan behoven att nu bygga upp större säkerhetsmarginaler och de akuta behov som står inför. Det är en grundförutsättning när nu vill bygga den nya svenska modellen. Det finns i huvudsak fem centrala delar som bygger den nya svenska modellen och som kommer att vara vägledande för ekonomiska politik. Det handlar om behovet av att förstärka polisen och försvaret, att ta krafttag mot gängbrottslighet och bättre verktyg för att lagföra terrorister samt en tillgänglig sjukvård och en skola som gör klassresor möjliga. Jobben och företagen. I den nya svenska modellen ska företagare uppskattas mer än de beskattas. Skatterna på arbete ska sänkas, den största bidragsreformen ska genomföras och vi ska kraftsamla kring digitalisering. Integrationen är vår tids ödesfråga. För att lösa integrationsproblemen måste arbetslinjen och krav på svenska språket gälla alla. Klimat- och miljöpolitiken. I den nya svenska modellen driver vi en klimatpolitik som tar tag i de stora problemen genom att ta vara på teknikens möjligheter, se till att varje krona gör största möjliga nytta för klimatet och genom att satsa på kärnkraft. måste hålla ihop. Sammanhållningen mellan stad och land måste stärkas, äganderätten försvaras och infrastrukturen ska fungera. Jämställdheten mellan kvinnor och män måste förbättras och åldersdiskrimineringen upphöra. 3.2 Fortsätt den reforminriktning som lades fast budget Samhällsproblemen tog inte paus för att saknade regering . och budget tog därför sikte på att ta tag i problem även om regeringsbildningen drog ut . Den budget som röstade igenom stärkte svensk ekonomis långsiktiga förmåga till tillväxt och jobbskapande och stärkte trygghet och välfärd genom reformer och stora resurstillskott till polis, försvar, vård och äldreomsorg samt stora generella tillskott till kommunsektorn. Arbete och ansträngning blev mer lönsamt som skatten sänktes för landets alla pensionärer och den särskilda löneskatten för äldre som jobbar togs bort. Polisen, rättsväsendet i stort samt försvaret av fick kraftiga resurstillskott. Välfärden stärktes genom dels generella ökningar av de statliga statsbidragen, dels riktade satsningar för en ny, utbyggd och utvecklad kömiljard, en nationell cancerstrategi, fler äldreboenden och förbättrad LSS. Sammanhållningen i hela landet stärktes genom minskad beskattning på avstånd och resande. Samhällsorienteringen för nyanlända utökades och civilsamhället stärktes. En budget löser inte alla problem. Men de steg som togs i och med och budget har rustat starkare, öppnat upp fler vägar till arbete, stärkt polis och försvar samt börjat återupprätta det välfärdslöfte som finns till svenska folket. Denna reforminriktning hade behövt fortsätta. Det finns självfallet vissa bra förslag i vårändringsbudgeten, såsom utökade resurser till Kriminalvården och mer resurser till LSS, och det är bra att flera delar av de resurser och reformer som och budget innehöll kommer på plats. Men övergripande innebär Socialdemokraternas, , och politiska inriktning en tvär gir ifrån den reformväg som hade behövt fortsätta på. Allra tydligast blir det när regeringen väljer att minska anslaget till polisen, trots att otryggheten börjar bli kännbar för allt fler och att man minskar anslagen till äldreomsorgen trots att vi vet att behoven är stora. Satsningen på att ta fram en ny cancerstrategi avbryts, satsningar på barn tas bort och man lägger grunden för höjda skatter framöver. och anser att den inriktning som angavs i höstens budget bör ligga fast och lägger därför fram ett gemensamt förslag till vårändringsbudget. Fokus för de förslag som återfinns i och gemensamma vårändringsbudget är att stärka lag och ordning, återupprätta välfärdslöftet, växla över till en mer effektiv klimatpolitik samt lägga grunden för fler jobb, högre tillväxt och bättre integration genom fokus på exempelvis utbildning. Att stärka sammanhållningen i hela landet är fortsatt prioriterat. Det sammanlagda budgetförslaget är i offentligfinansiell balans i förhållande till regeringens vårändringsbudget. Det vill säga att det finansiella sparandet ligger i nivå med det som blir följden av regeringens förslag. Sammantaget innebär vårändringsbudgeten att rättsväsendet har en budget som är högre än regeringens, sjukvård och social omsorg har en budget som är högre än regeringens och budgeten för utbildning och forskning ligger på samma nivå som regeringens förslag. 3.3 Nya steg för att stärka tryggheten i Ökad trygghet i är en central byggsten i den nya svenska modellen. aviserar därför två reformpaket för att stärka lag och ordning samt öka tryggheten inför höstens budget. föreslår en storsatsning för att få färre brott i hela landet. Det handlar både om skärpta krav vid våra gränser och om förbättrade utredningsmöjligheter, fler övervakningskameror i hela landet och en förstärkning av polisens hundresurs för att underlätta arbetet och öka uppklarningen av brott. Med tanke på polisens ansträngda situation och att brottsuppklaringen är för låg behövs åtgärder som underlättar polisens brottsutredande arbete. står inför stora utmaningar. Polisen upplevs som frånvarande i stora delar av landet. Det är långt ifrån självklart att polisen kan rycka ut när man drabbas av ett brott. Skjutningar har blivit vanligare och det grova våldet har eskalerat. Allt fler enskilda utsätts för brott, t.ex. sexualbrott, hot, misshandel och personrån. Alldeles för få brott upp, utredningar tar och polisen tvingas på grund av den ansträngda situationen prioritera mellan utredningar om grova brott. I den budget från och som beslutade om tillfördes kraftiga resurser för att kunna klara målet om 10 000 fler anställda till 2024. Det är dock uppenbart att det här och behövs mer för att ge myndigheten rätt förutsättningar att klara upp fler brott. föreslår även ökade resurser för att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. har terrorister vid upprepade tillfällen slagit till mot olika mål i och . Riskbilden är internationell men också i allra högsta grad inhemsk. finns det omkring 3 000 s.k. hotaktörer i våldsbejakande extremistmiljöer i . Enligt har fler våldsbejakande islamister än tidigare. Den svenska terrorhotnivån är fortsatt förhöjd, och det finns en risk för ytterligare attentat i . har ca 300 personer rest från till konfliktområden för att strida för IS eller al-Qaida-relaterade grupperingar. Flera har återvänt till . Det är helt avgörande att har en tydlig och konsekvent hantering av dessa återvändare. De som har begått brott ska utan undantag lagföras, och de som utgör en fortsatt säkerhetsrisk ska punktmarkeras. I detta arbete har Säkerhetspolisen en central roll. vill mot den bakgrunden förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser. vill även förstärka Försvarets radioanstalts (FRA) förmåga att signalspana på hot mot . får aldrig bli en för människor som har begått krigsbrott och terroristbrott i utlandet. Utöver att IS-återvändare kan utredas för terroristbrottslighet pekar bl.a. Säkerhetspolisen på att det också finns de som kan misstänkas ha gjort sig skyldiga till krigsbrott i exempelvis och . Utredningarna om denna typ av brott är ofta både komplicerade och tidskrävande. Sådana brott utreds av . har stärkt med kraftiga resurser och förstärker nu även riksenheten för internationell och organiserad brottslighet vid så att inga krigsbrott ska förbli outredda. Figur 11 Aviserade satsningar för att stärka tryggheten i Stärkt budget för gränspolisen Fortsatt utbyggnad av antalet polisanställda[1] Bättre möjligheter att utreda brott Ökade resurser till FRA Det reformutrymme som finns bör i första hand gå till att stärka samhällskontraktet och öka tryggheten. Delar av reformutrymmet kommer således att användas för att finansiera de trygghetssatsningar som presenteras i vårmotionen. Om de offentligfinansiella förutsättningarna ändras kommer att återkomma med ytterligare finansiering för ovanstående reformer i höstbudgeten. 3.4 En skattereform med sikte på samhällsproblemen En moderat skattereform kommer att utgå från de samhällsproblem som behöver lösas. Det perspektivet glöms ofta bort i skattedebatten av såväl politiker som intresseorganisationer och andra debattörer. Vi ser förvisso behovet av att förenkla och förtydliga skattesystemet, men det bör aldrig vara det enda eller det primära syftet med en reform. Skattereformen bör göras i syfte att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. Det är för svårt för utrikes födda i allmänhet och nyanlända i synnerhet att komma in på den svenska arbetsmarknaden och skaffa sig egen försörjning. Tillväxten per person är låg både i ett historiskt och i ett internationellt perspektiv. Arbetskraftsbristen är stor i nästan alla sektorer, inte minst i välfärden. Alltför många företag och entreprenörer väljer att expandera i andra länder än . För att öka drivkrafterna till arbete och företagsamhet behöver skattesatserna komma ned, skattebaserna breddas och det totala skattetrycket sänkas. Dessutom behöver kombinationen av skatter och de samlade bidragssystemen analyseras samlat för att inte utanförskapet återigen ska ta fart när ekonomin vänder nedåt. inleder nu arbetet med en skattereform med följande utgångspunkter. Fullt finansierad med lägre samlat skattetryck För att göra skattereformen långsiktigt uthållig och för att värna starka offentliga finanser ska reformen vara fullt finansierad. Rätt utformad har en skattereform betydande positiva dynamiska effekter, alltså högre skatteintäkter till följd av att fler jobbar, fler arbetade timmar och en högre tillväxt. Det finns t.ex. mycket som tyder på att sänkta marginalskatter skulle innebära högre skatteintäkter när antalet arbetade timmar ökar. Dessa effekter är dock osäkra både till storlek och när de skulle få effekt. Skattereformen 1990 var till viss del finansierad av dynamiska effekter. Dessa effekter materialiserades dock inte . Därför är vår ingång att en skattereform ska vara fullt finansierad. En fullt finansierad skattereform innebär att vissa skatter kommer att höjas. Dock har så gott som samtliga skatter negativa effekter på samhällsekonomins funktionssätt, även om skatterna kan vara olika skadliga. räknar, baserat på empiriska studier, t.ex. högre kostnader för infrastrukturinvesteringar som är skattefinansierade. De faktiska marginalskatterna består inte bara av inkomstskatterna, utan också av arbetsgivaravgifter, moms och andra konsumtionsskatter. Ska vi lösa de utmaningar vi står inför behöver skattetrycket sänkas. Därför kommer delar av skattesänkningarna att finansieras av utgiftsminskningar, och vår skattereform kombineras därför med en utgiftsreform. Statens kärnuppgifter och välfärdens kärna ska värnas men utgifterna ska prioriteras och uppgifterna renodlas. Den som betalar skatt i ska kunna räkna med att varje krona används klokt och gör så stor nytta som möjligt. Vi visade i den senaste statsbudgeten att det är möjligt att kombinera sänkta skatter med höjda anslag till polis, försvar, vård, skola och omsorg och respektera de finansiella ramverken. Det kräver dock en tydlig prioritering av de statliga utgifterna. Vi väljer bort ineffektiva, kostsamma åtgärder som byggsubventioner, klimatklivet och överdrivet generösa extratjänster. Vi vill också se en tydlig prioritering i det statliga åtagandet och åtgärder mot fusk och överutnyttjande på både skatte- och utgiftssidan. Även om enskilda belopp inte alltid är höga så tär det på skattemoralen när pengar går till religiös extremism, politisk aktivism, fuskas bort i välfärdssystemen, går till kravlösa bidrag eller på andra sätt inte används effektivt. Det skadar tilltron till skattesystemet och långsiktigt sammanhållningen i vårt samhälle. Dessutom vill genomföra en genomgripande bidragsreform som både ökar drivkrafterna att jobba och sänker de totala bidragskostnaderna. Drivkrafter och stöd för full sysselsättning I ett läge där har ett stort utanförskap och en rekordstor arbetskraftsbrist är behovet av lägre skatter på arbete betydande. Efter Alliansens och och senaste skattesänkning i budgeten 2019 avviker inte de svenska skatterna på arbete lika mycket gentemot övriga som . Men på framför allt två områden sticker ut. Framför allt är skattekilarna för ensamstående föräldrar (i praktiken ofta mödrar) med låg inkomst (av genomsnittslönen, eller /månad) högst i . Problemet är lika stort för sammanboende, men i jämförelse med länder med sambeskattning kommer inte lika dåligt ut. Figur 12 Genomsnittlig skattekil (%) för en ensamstående, med två barn, som tjänar av medianlönen För låginkomsttagare lönar det sig alltså fortfarande inte tillräckligt väl att gå från bidrag till arbete. Det får stora effekter. Till exempel är arbetslösheten fyra gånger så stor för utrikes födda, som för inrikes födda och en majoritet av kvinnor från och i arbetsför ålder arbetar inte. Det gör att skatten på låga inkomster behöver komma ned ytterligare om vi ska klara integrationen. De höga marginaleffekterna som exempelvis nyanlända möter är dock inte enbart en fråga om skatter utan också en fråga om hur generösa bidragssystemen är, hur de är konstruerade och hur de relaterar till skatterna. Därför behöver kombinationen av skatter och de samlade bidragssystemen analyseras samlat för att marginaleffekterna ska kunna minska och jobben bli fler. Att det inte gjordes i samband med skattereformen 1990 är en av anledningarna till att förändringar som t.ex. jobbskatteavdraget blev nödvändiga. Lägre skatt på låga inkomster är därför en central del av en moderat skattereform. Skattesystemet ska också uppmuntra till ett längre arbetsliv, och skatten för de kommer därför också att sänkas i motsvarande grad. Det innebär att troligen kommer att vara det parti som sänker skatterna mest både för de med låga arbetsinkomster och de med låga pensioner. Gynna flit och förkovran Förutom att skattekilarna är höga för låginkomsttagare är också marginalskatterna på höga inkomster de högsta i . Figur 13 Nettolöneökning som andel (%) av lönekostnadsökning för en person som tjänar av genomsnittslönen. har skatterna på arbete sänkts, främst på lägre inkomster, i . Enligt har låginkomsttagares skatt i förhållande till höginkomsttagares fallit mest i av alla , från till . har alltså fått ett mer progressivt skattesystem. anser att det är rätt och rimligt att de som tjänar mer också bidrar mer till finansieringen av välfärden, men att det finns problem kopplat till alltför progressiva skatter. Detta eftersom det innebär ett skattesystem som avskräcker från att utbilda sig, ta mer ansvar och att arbeta mer. För att klara behoven inom välfärden måste lärare, poliser, sjuksköterskor, socialsekreterare, läkare m.m. förmås att bli fler och jobba mer. Vi måste också kunna locka till oss och behålla den mest kvalificerade arbetskraften på tillväxtområden. För höga inkomster finns det mycket som talar för att lägre skatter på arbete skulle vara självfinansierade . Den senaste rapporten från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () föreslår därför också att de högsta marginalskatterna bör sänkas kraftigt. råder stor brist på kvalificerad arbetskraft. Det beror delvis på högkonjunkturen men till stor del på strukturella faktorer. Ska vi möjliggöra både växande företag och hög kvalitet i välfärden måste fler utbilda sig och de som har utbildning jobba mer. Då kan inte ha världens högsta marginalskatter på högre inkomster och därmed mycket låga utbildningspremier. Att värnskatten tas bort 2020 är ett välkommet första steg men det räcker inte. Marginalskatterna behöver sänkas ytterligare för att principen om hälften kvar återigen ska gälla. Företagande och entreprenörskap för högre tillväxt och fler investeringar Ska kunna fortsätta vara ett rikt välfärdsland måste tillväxtförutsättningarna stärkas. Att är bland de länder som har lägst tillväxt per capita just nu och att den historiskt låga tillväxten per capita ser ut att bestå är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Det kräver en bred palett av åtgärder, men skattefrågorna är centrala. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste då vara goda. Fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Vi vill också undersöka hur ett svenskt ägande kan värnas och stärkas, eftersom nyare forskning allt tydligare visar att det spelar roll vem som äger företagen och var dessa ägare hör hemma. Vi behöver också mindre av särlösningar och ett enklare skattesystem. Skattereformen ska också underlätta för ökad tillgång till bostäder. Problemen på bostadsmarknaden och bristen på bostäder beror inte i huvudsak på skattesystemet, men skatterna utgör en del av lösningen. Höjda miljöskatter bör övervägas. Men bara om de faktiskt minskar, inte bara flyttar, utsläppen och bara om de inte lägger orättvisa bördor på landsbygden. Vi säger därför nej till skatter på elektronik och kläder, liksom till flygskatt och höjda drivmedelsskatter. Vi anser också att man bör vara försiktig med att finansiera alltför stora delar av skattereformen med höjda miljöskatter, eftersom skattebaserna minskar om skatterna fungerar som det är tänkt och leder till omställning. Det finns också en överhängande risk att man i sin iver att finansiera andra skattesänkningar föreslår miljöskattehöjningar som är dåligt utformade och får negativa konsekvenser. Den nuvarande regeringen har visat på flera sådana exempel, och då januariöverenskommelsen säger att miljöskatterna ska öka med är risken stor att vi får se fler exempel. Ett uppseendeväckande sådant är den aviserade höjningen av skatten på kraftvärme, som redan innan den införts har medfört att anläggningar läggs ned och därmed att utsläppen ökar från andra källor. Vi vill fortfarande ha ett skattesystem som omfördelar, men fördelningsprofilen får inte bli överordnad möjligheterna att åtgärda samhällsproblem. För oss har fördelningspolitiken tre ben. Det första är en politik för jobb, eftersom den största orättvisan är mellan de som har ett jobb och de som står utanför. Det andra är hög kvalitet för alla i vården, omsorgen och framför allt i skolan. Det tredje är en rättvis fördelning av inkomster. Det innebär att vi i vissa lägen kan balansera en något sämre initial inkomstfördelning om det innebär att det skapas fler jobb och att förutsättningarna att utveckla välfärden stärks. Den sammantagna inkomstfördelningen kommer dock fortfarande att vara en viktig parameter att beakta när skattereformen utformas. Ska vi klara ambitiösa välfärdsambitioner måste skattesystemet uppfattas som legitimt. När skattetrycket blir för högt eller skattereglerna för svåra att följa ökar risken för utbrett skattefusk. Till följd av införandet av RUT-avdraget, borttagandet av förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten och avskaffandet av fastighetsskatten upplevs skattesystemet som mer legitimt . Svartarbetet har också sjunkit betydligt och därmed också acceptansen för svartarbete. Skattesystemet ska vara effektivt men det är ännu viktigare att det är legitimt. Vi kommer därför inte att rulla tillbaka de ovan beskrivna reformerna eller genomföra andra skatteförändringar som riskerar att urholka det förtroende som finns. Mycket mer behöver dock göras för att öka legitimiteten. Förutom att minska skattetrycket generellt ska legitimiteten också förbättras genom att rättssäkerheten inom skatteområdet stärks. Inriktningen för denna del av skattereformen är att öka förutsägbarheten inte minst för företag och stärka den enskildes ställning i förhållande till . får inte fusket med skattemedel underlättas. Utifrån dessa utgångspunkter inleder vi nu en bred genomgång av den kunskap och erfarenhet som finns av skatteförändringar. Vi kommer att träffa forskare och praktiker och genomföra både interna och externa seminarier. Och vi kommer att presentera ytterligare steg i samband med stämma . En skattereform måste syfta till att lösa samhällsproblem. diskuterar gärna en bred skattereform med de fyra partierna som står bakom januariöverenskommelsen. Men då måste de presentera mer detaljer kring vad de vill åstadkomma med en skattereform, omfattningen på den och grundläggande faktorer såsom om skattetrycket bör öka eller minska till följd av reformen. I väntan på sådana besked arbetar vi vidare med den moderata skattereformen. 4 Den nya svenska modellen – en politik för att ta tag i verkliga problem fungerar inte den svenska modellen. I vart fall inte som den borde. Vår stora uppgift är att tillsammans få ordning på igen. ska vara ett land där alla gör sin del, men också känner att de får något tillbaka. Det handlar om tryggheten – i alla delar av landet. Integrationen och ett samhälle som håller ihop. Företagen och jobben. Klimatet och miljön. Det behövs en ny svensk modell som tar tag i den misslyckade integration som lämnar så många utanför. Som kapar de växande vårdköerna och ser till att klassrummen åter blir en plats för klassresor. Som krossar gängkriminaliteten och upprätthåller lag och ordning – för alla. En modell för ren miljö och en planet som klarar klimatet. För ett land som bygger något gemensamt. Tillsammans kan vi bygga ett nytt med framtidstro. I detta kapitel beskrivs den övergripande reforminriktning som kommer att ligga till grund för den nya svenska modellen. 4.1 I ska vi känna oss trygga måste bli ett tryggare land att bo och leva i. Det förutsätter en politik som stärker polisen genom resurser för att få fler polisanställda och goda villkor så att fler väljer att bli poliser och de som är poliser stannar i yrket. Det kräver en stramare rättspolitik med exempelvis dubbla straff för gängkriminella, slopad mängdrabatt och ungdomsrabatt samt uthållig kamp mot terrorismen. Ett starkt försvar är statens andra grundläggande kärnuppgift. vill därför göra en omfattande utbyggnad av den svenska försvarsförmågan och är drivande för ett svenskt Natomedlemskap. En förutsättning för ett legitimt och fungerande samhällskontrakt är att alla som betalar in skatt också får valuta för sina inbetalade skattepengar – i form av en fungerande välfärd, oavsett var i landet man bor. Sjukvården ska inte bara vara i världsklass. Den måste också vara tillgänglig när man blir sjuk. Sjukvårdköerna fördubblades och behöver nu kapas igen.