mot · H7023394 · 2019-10-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör ställer sig bakom det som anförs i motionen om demokratiskt valda representanter från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Republiken deltagande inom multilaterala organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om namnfrågan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kinesiskt påverkansarbete i och tillkännager detta för regeringen. Regeringens Kinastrategi är ett exempel på hur den svenska utrikespolitiken urvattnas av samarbetet inom den europeiska unionen. Regeringens strategi håller sig inom ramarna för , vilken i sig är en kompromiss mellan ett antal medlemsstater som av olika ekonomiska och politiska skäl har visst överseende med agerande globalt. Vissa EU-länder har intagit en mindre kritisk hållning till följd av ökade ekonomiska förbindelser, exempelvis infrastrukturinvesteringar och krediter från . Detta har lett till att man ser mellan fingrarna på den oroväckande situationen för mänskliga rättigheter. står inte bakom den europeiska ambitionen om en tvingande gemensam utrikespolitik men inser att vissa frågor, som exempelvis förhållandet till , med fördel hanteras inom det europeiska perspektivet. väljer därför att ställa sig bakom den europeiska strategin, trots dess befintliga brister. Regeringens Kinastrategi beskriver hur den europeiska Kinastrategin kommer att verkställas på nationell nivå. Vi ser dock att regeringen och EU kan göra mer i vissa frågor och lämnar därför våra förslag till dessa nedan. utbröt omfattande politiska protester i . Bakgrunden till protesterna är ett förslag till ny lagstiftning som ger regeringen i möjlighet att lämna ut personer misstänkta för brott mot strafflag. Det finns ett utbrett folkligt missnöje med den Kinavänliga regeringen bland Hongkongborna, inte minst eftersom de fortfarande inte får välja sin egen regering i allmänna val, trots löften om det motsatta från . Såväl EU som står bakom ”ett land, två system”-principen, vilken syftar till att bevara självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system i enlighet med grundlag. Grundlagen understryker att allmän och lika rösträtt till regering är en målsättning för . UD menar dock att nationella folkkongress gjort flera mycket kontroversiella tolkningar av grundlag som, i stället för att främja, de facto riskerar att begränsa självstyre och äventyra ”ett land, två system”-principen. Det kinesiska arbetar i allra högsta grad aktivt för att påverka västerländska aktörers inställning i fråga om självstyre. Vid FN:s senaste UPR av inklusive 2018 var föremål för fler frågor och rekommendationer än , vilket återspeglar den gradvisa försämringen av medborgerliga och politiska fri- och rättigheter i . Försämringen av läget vad gäller medborgerliga fri- och rättigheter i och har utlöst efterföljande massprotester, och det är av central betydelse att och EU vågar stå upp för grundläggande demokratiska värderingar. EU:s politiska och ekonomiska relationer med är baserade på en årlig strukturerad dialog. Dialogen inkluderar, såvitt vi erfar, inga representanter från folkvalda församlingar. Vi anser därför att EU bör bjuda in en delegation av demokratiskt valda representanter från för att delta i den strukturerade dialogen. Republiken är inte bara en geografisk ö, utan även en ö av politisk modernitet och demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, i en region som på många platser inte alls lyckas lika väl. Republiken politiska kultur präglas av en liberalism som är ovanlig i regionen, exempelvis är republiken det enda landet i regionen som tillåter samkönade äktenskap. I ”The Economists” demokratiindex rankas Republiken som nummer 34, vilket är bättre än 14 EU-medlemmar. Relationen mellan Republiken och är fortsatt spänd, vilket gör Republiken status inom det internationella samfundet till en mycket känslig fråga. anser att det är otillfredsställande att en nation som helt klart uppfyller folkrättens kriterier för internationellt erkännande och som dessutom är en fullt modern, liberal och ekonomiskt mycket framgångsrik demokrati, varken tillåts självstyre eller rätten att agera under egen flagg inom det internationella samfundet. Republiken bör därför stegvis inkluderas i det internationella samfundet. bör stödja Republiken deltagande inom multilaterala organisationer där det finns en praktisk nytta och där Republiken själva önskar delta, t.ex. inom och där man söker observatörsstatus, samt United Nations Framework Convention on Climate Change. bör också på EU-nivå lyfta fram frågan om att ge Republiken observatörsstatus i . valde att byta namn på Republiken representation i från ””, till ”den kinesiska provinsen ”. Beslutet är något märkligt, inte minst med tanke på att , vilket är den myndighet som ansvarar för diplomatiska förbindelser, genomgående kallar landet för i sin ambassadsinformation. Regeringen bör därför besluta att alla svenska myndigheter genomgående ska hänvisa till landet med ett namn, förslagsvis Republiken . ambition är att stärka sin kontroll över de globala handelsvägarna genom omfattande infrastrukturinvesteringar, öka kontrollen över globala råvarutillgångar för en växande kinesisk befolkning samt främja det kinesiska geostrategiska intressen. starkaste instrument för internationellt ekonomiskt-politiskt inflytande är det s.k. Belt and Road Initiativet (), vilket har en påstådd samlad prislapp på . Det kinesiska projektet ska sammanlänka , , och genom massiva infrastrukturprojekt under kinesisk kontroll. efter att lanserades 2013, sjösattes ett av dess huvudsakliga verktyg, den asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken (AIIB). Inledningsvis hävdade att AIIB var en vanlig utvecklingsbank, dvs. en bank som arbetar med att finansiera utvecklingsprojekt där risken anses vara för stor för kapitalmarknaden. har dock rivit den fasaden och beskriver numera AIIB och som ”två motorer på ett flygplan”. AIIB och utgör två integrerade verktyg som syftar till att stärka det totalitära kinesiska politiska och ekonomiska inflytande i andra delar av världen, inklusive i . AIIB:s främsta säljargument är flexibilitet och förmåga att tillmötesgå låntagares behov, vilket i praktiken betyder mindre ansvar för social och miljömässig påverkan, hållbarhet och korruption. För utvecklingsländer där den demokratiska traditionen varit svag förefaller den kinesiska ”flexibiliteten” vad gäller grundläggande mänskliga rättigheter som ett attraktivt alternativ till västerländska utvecklingsbankers krav. Grundproblemet ligger i bankens organisation. Dess president utses av den kinesiska staten och kommer alltid att prioritera utrikespolitiska intressen högst. Medlemsländerna som representeras i styrelsen beslutar om övergripande strategi, vilket är ett mycket svagt styrinstrument. Miljöstrategin exempelvis står bakom men tillåter ändå finansiering av ny kolkraft. Styrelsens övervakande roll begränsas också av bristande rätt till information och av att den inte finns på plats i . Till exempel har bankens president behörighet att själv godkänna projekt . Respekt för lokalbefolkningars situation ställer höga krav på intern styrning och öppenhet inom alla utvecklingsbanker. Riskerna med att lokalbefolkningar i utvecklingsländer körs över i kinesiskt styrda infrastrukturprojekt är väl dokumenterade. om social och miljömässig påverkan har beskrivits som ”vaga och tandlösa”, och regeln om tvångsförflyttningar tillåter att projekt godkänns utan detaljerad information om vräkningar. Banken har heller ingen oberoende enhet som granskar att reglerna över huvud taget efterlevs. AIIB har ingen fast lista över dokument som ska offentliggöras innan projekt beslutas. I stället består öppenhetspolicyn av principer som vägs mot varandra och av ett stort antal undantag från öppenhet, och den ger dessutom presidenten stora möjligheter att hindra offentliggöranden. Vidare tillåter AIIB att dokument hemlighålls med hänsyn till lagstiftningen i projektländerna, vilka ofta är svaga demokratier med bristande tradition av offentlighet. Allt detta avviker kraftigt från ”best practices” och tydliggör att AIIB är en institution som präglas av kinesisk förvaltningskultur med dess bristande respekt för mänskliga rättigheter, miljö och öppenhet. Det finns en uppenbar och allvarlig risk för att AIIB:s lägre standarder kommer att konkurrera ut ansvarstagande utvecklingsbanker och i sin tur tvinga dessa till lägre standarder för sina utvecklingsprojekt. Inför publiceringen av regeringens Kinastrategi ställde jag frågan till biståndsministern hur han försvarar att investerat och planerar att investera ytterligare hundratals miljoner . Både ministerns svar och Kinastrategin klargör att över huvud taget inte är medvetet om att svenska biståndspengar riskerar att främja det totalitära globala inflytande, förvärra miljöförstöringen globalt och öka korruptionen i redan svaga demokratier, vilket undergräver regeringens egna utvecklingsmål. I beredningen av Kinastrategin kommer vi därför att föreslå att regeringen återkommer med en plan för hur den ska hantera det svenska ägandet i AIIB. Vi vill att tillsammans med EU-kretsen sätter upp en tidsram inom vilken banken ska ha antagit nya policydokument för öppenhet och ansvarstagande och om så inte sker, lämna banken. Det är viktigt att förstå att inte i första hand söker kapital, utan trovärdighet. I praktiken investerar sitt anseende i banken, vilket kommer att gå förlorat om ”business as usual” tillåts fortsätta. 5 Kinesiskt påverkansarbete i Hotet från utgör det enskilt största utländska ekonomisk-politiska hotet mot och , och otaliga exempel understryker behovet av att skydda vårt fria men sköra svenska samhälle och dess centrala funktioner. Kritiken och motståndet mot företag med kopplingar till den kinesiska regimen har länge varit relativt tystlåten, men efter senare tids avslöjanden om den kinesiska regimens totalitära avsikter börjar man runtom i väst nu ta till olika åtgärder. Mot bakgrund av att i närtid har genomlidit synnerligen allvarliga misslyckanden på informationssäkerhetsområdet är det av än större betydelse att vi stärker vår förmåga att hantera säkerhetshot inom den samhällskritiska infrastrukturen. Konsekvenserna av framtida säkerhetshaverier kan potentiellt bli mycket mer allvarliga i och med utbyggnaden av det som brukar kallas ”the internet of things”, vilket innebär internetstyrning av allt från bilar till sjukhus. Om utländska, icke-demokratiska regimers underrättelsetjänster tillåts åtkomst till och kontroll över vårt samhälle riskerar vi att förlora vår frihet, både som land och på individnivå. Svenska företag är särskilt utsatta för det kinesiska hotet, inte minst i form av strategiska förvärv och teknologiöverföring. Det är därför viktigt att den svenska staten tar ett större ansvar för ett stärkt skydd av olika värden inom det svenska näringslivet. För att värna vårt fria samhälle behövs nya restriktioner och förbud mot användning av strategiska verktyg, såsom uppköp, statligt backade investeringar, ägande av känsliga tillgångar och ekonomisk kontroll över svenska företag. Även inom offentlig upphandling ser vi hur kinesiska bud, med finansiell uppbackning av den kinesiska staten, i enlighet med det kinesiska globala politiska intressen, gång på gång tillåtits utkonkurrera svenska företag på orättvisa villkor. För att upprätthålla en marknadsmässigt sund konkurrens och skydda icke-kinesiska aktörer behöver åtgärder mot denna statligt backade, strategiska, kinesiska konkurrens vidtas. vill även att regeringen tar initiativ till lagstiftning som syftar till att utestänga företag med dokumenterad koppling till icke-demokratiska regimers underrättelsetjänster från att leverera kritisk infrastruktur. Vi välkomnar därför regeringens proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning. Överlag är det välkommet att inriktningen på regeringens Kinastrategi innehåller en högre grad av säkerhetstänk än vad man tidigare presenterat. Åtgärderna är dock för begränsade och för sent påtänkta. Det är därför viktigt att regeringen drar lärdom av andra länders redan genomförda åtgärder och ser till att lämpliga restriktioner påskyndas, så att ett adekvat skydd mot kinesiskt inflytande kommer på plats .