mot · H7022833 · 2019-10-03 00:00:00 — bör därför verka för att kommuner genomför hembesök längre upp i åldrarna tillsammans med . Det gör det möjligt att identifiera missförhållanden och riskmiljöer i ett tidigt skede. Uppvärdera det svenska medborgarskapet Det svenska medborgarskapet står för samhörighet med och bidrar till samman-hållningen i vårt samhälle. Människor som har sin framtid i ska ha goda möjligheter att bli medborgare och fullt ut vara en del av samhället, bidra och ta ansvar. Medborgarskapet ska också vara en stark drivkraft till integration. Att ställa krav på grundläggande språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället ska därför vara en bärande del för möjligheten att bli svensk medborgare. Krav på grundläggande språk- och samhällskunskaper Det svenska språket förenar människor i , oavsett bakgrund. Det har stor betydelse för integrationen, liksom för möjligheten att ta del av de rättigheter, möjligheter och skyldigheter som följer med medborgarskapet. Samma sak gäller grundläggande kunskaper om vårt samhälle. För medborgarskap i bör det därför ställas krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället. Dessa kunskaper ska kunna visas både genom prov och på andra vis, till exempel genom godkända betyg från universitetskurser. Möjlighet till dispens från kraven bör finnas exempelvis på grund av ålder, hälsa eller olika funktionsnedsättningar. Krav på egen försörjning Egen försörjning har stor betydelse för integrationen och för människors möjligheter att växa. fanns ett krav på försörjning för medborgarskap. Vi vill att ett återinförande ska utredas, inte minst så att reglerna om medborgarskap hänger ihop med andra delar av integrationspolitiken. Kravet skulle exempelvis kunna vara att den huvudsakliga inkomsten inte utgörs av försörjningsstöd. längre hemvist för att bli svensk medborgare krävs som huvudregel hemvist i för medborgarskap. För statslösa och flyktingar gäller och för nordiska medborgare . införde ett asylsystem med tillfälliga uppehållstillstånd, och vill att det ska gälla även framöver. Det innebär att tidpunkten för förvärv av permanent uppehållstillstånd respektive svenskt medborgarskap med dagens regler i många fall kan komma att ligga mycket nära varandra. Permanent uppehållstillstånd bör dock vara ett steg på vägen till ett medborgarskap. förlängning av hemvisten skulle innebära som huvudregel och för statslösa och flyktingar. En sådan förändring skulle också medföra att våra regler bättre harmonierar med motsvarande regler i andra jämförbara länder. Arbete och egna ansträngningar ska alltid löna sig. Det gäller även vid möjligheten att bli svensk medborgare. Vi vill därför införa en möjlighet att förvärva medborgarskap för den som jobbar och försörjer sig själv. Det ska fortsatt krävas tillräckliga kunskaper i svenska och om det svenska samhället. I ska rättigheter, skyldigheter och möjligheter gälla lika för alla, oavsett vem du är och var du kommer ifrån. har var och en ett eget ansvar för sina livsval och för att vara med och bygga det samhälle som vi skapar gemensamt. Jämställdheten i är bland annat ett resultat av politiska reformer. Denna utveckling har sitt ursprung i värderingar som vi i tagit fasta på och gjort till våra egna – politiska idéer om människors lika värde, frihet, individualism, meritokrati och barns rättigheter. För att vända den svenska integrationskrisen behövs ett långsiktigt arbete med reformer inom flera olika områden: skolan, språket, jobben och mycket mer. Det krävs också att vi arbetar målmedvetet för att lära ut och diskutera våra normer och värderingar till de som kommer till . Krav på kunskaper om svenska samhället Samhällsorienteringen är avgörande för att ge nyanlända en grundläggande förståelse för det svenska samhället. Uppdraget består både i att förmedla kunskaper om vardagslivets praktiska aspekter och om de grundläggande värderingar som gäller i . Samhällsorienteringen behöver inledas redan under asylprocessen och vara obligatorisk från dag ett samt spegla olika dimensioner av det svenska samhället. Den ska tydligt befästa vikten av det svenska språket, eget arbete samt de rättigheter och skyldigheter som gäller här. Om en asylsökande inte deltar i de aktiviteter arrangerar ska hon eller han inte heller ha rätt till den dagsersättning som asylsökande annars får. migrationsöverenskommelse mellan sex riksdagspartier ingick att samhällsorientering ska bli obligatorisk. Detta är dock fortfarande inte fallet. Det har gått migrationsöverenskommelsen slöts. Att det fortfarande finns åtgärder i överenskommelsen som inte har blivit verklighet är givetvis väldigt illa. Regeringen måste återkomma till med förslag som gör samhällsorientering obligatorisk. Utökad samhällsorientering för alla nyanlända vill utöka samhällsorienteringen för nyanlända från 60 och införa en avslutande examination i samhällsorientering, ett samhällstest. Grundläggande samhällskunskaper ska också vara ett krav för att få medborgarskap i . Ökat fokus på värderingar i samhällsorienteringen Tyngdpunkten i samhällsorienteringen ska enligt dagens förordning ligga på den praktiska aspekten av att leva i – hur man lever och bor i liksom hur man åldras och vårdar sin hälsa. Det menar är fel. Praktiska aspekter ska ingå i samhällsorienteringen men ska inte utgöra huvuddelen. I stället måste den utvecklas till att fokusera på huvudsakliga värderingsskillnader, hur vi väljer att leva här i och vad som är viktigt för oss. Samhällsorienteringen måste därför stöpas om i ny form. Barns och ungdomars rättigheter måste belysas tydligare. Även kvinnors rättigheter ska belysas, med fokus på bland annat jämställdhet och nolltolerans mot hedersförtryck. Förväntan på arbete och egen försörjning måste lyftas tydligare, och vi måste tydligt markera vikten av lagar och regler. Nationella kursplaner med fokus på svenska värderingar och jämställdhet finns ingen nationellt framtagen läroplan eller kursplan för samhällsorienteringen. Varje kommun är i stället ansvarig för att ta fram en plan för samhällsorientering. Det innebär att det är svårare att följa upp och att kvalitetssäkra att likvärdig samhällsorientering ges över hela landet. En utvärdering gjord av visar att det finns stora skillnader i genomförande, innehåll och utförande. För att samhällsorienteringen ska vara likvärdig över hela landet behöver styrningen förstärkas. Därför vill införa en nationell kursplan som tydligare anger samhällsorienteringens innehåll och mål. Obligatorisk samhällsorientering för nyanlända elever finns ingen obligatorisk samhällsinformation till nyanlända barn och unga nyanlända. Om barn inte känner till sina rättigheter enligt svenska grundläggande värderingar och lagar, kan de inte heller hävda dem. Därför vill att alla grund- och gymnasieskolor skolor ges i uppdrag att vid mottagandet av en asylsökande eller nyanländ elev genomföra en kortare samhällsorientering anpassad till elevens ålder. Särskild vikt skall läggas vid frågor som demokrati, allas lika värde, barns rättigheter och jämställdhet. Samhällsorienteringen bör även innehålla praktisk information om vart man som barn kan vända sig för att ta tillvara sina rättigheter eller få stöd och hjälp, exempelvis den lokala ungdomsmottagningen, eller tjejjourer. Äldre bör omfattas av samhällsorienteringen Även äldre bör omfattas av krav på deltagande i samhällsorientering, såvida det inte vore olämpligt med hänsyn till sjukdom och dålig hälsa. De äldre i familjen är ofta värderingsbärare och det är viktigt att information om samhällets rättigheter och skyldigheter även kommer dem till godo. Skärpt tillsyn av samhällsorienteringen Det behövs även bättre uppföljning. Länsstyrelserna har ett uppföljningsuppdrag, men det omfattar ingen granskning eller tillsyn av enskilda verksamheter utan är en mer övergripande rapportering om organisation och deltagande. I samband med att nationella kursplaner införs bör även tillsynen skärpas, i syfte att säkerställa att verksamheterna följer det uppsatta innehållet och målen. Ett effektivt arbete mot diskriminering är av stor vikt för att öka samhörigheten i samhället och för att stärka människors frihet och trygghet samt skapa förutsättningar för fler att nå sin fulla potential. infördes en ny diskrimineringslag. Tanken var att arbetet för att motverka diskriminering skulle bli rakare och tydligare och därigenom mer effektivt. Vi vill att den nya diskrimineringslagen nu ses över och utvärderas. Inom ramen för en sådan översyn bör det analyseras hur de intresseavvägningar som ska ske enligt lagen har fallit ut i praktiken. Ett syfte bör vara att tydliggöra att jämställdhet och jämlikhet bör tillmätas större betydelse i lagstiftning och tillämpning. Motverka parallella samhällen och förtryck I ska ingen ha rätt att hindra någon annan från att gå ut och röra sig fritt, träffa kompisar, besöka ett badhus, jobba eller skaffa sig en utbildning. Men lever många vuxna och barn under hedersrelaterat våld och förtryck. Att blunda för hedersvåld och hedersförtryck är att svika de människor som är utsatta. När värderingarna om jämställdhet och frihet utmanas så måste det motverkas dels genom en livskraftig värderingsdebatt, dels genom konkret politik. Det svenska samhället behöver arbeta mer aktivt med att motarbeta ojämställdhet samt stödja människor och organisationer som verkar för jämställdhet och respekt för individens frihet i alla delar av . Utred ett införande av slöjförbud i förskolan och i Föräldrar som tvingar sina barn att ha slöja utgör ett uttryck för en hederskultur som bör bekämpas. Här är det viktigt att det svenska samhället är tydligt. Vi tolererar inte tvång eller hederskultur. I har vi vidare kommit relativt långt i synen på jämställdhet mellan män och kvinnor. Att tillåta barn att bära slöja i skolan är att ge efter för en kvinnosyn som vi inte vill ska etableras eller utvecklas i . Skolan bör inte på något sätt medverka till att upprätthålla en hederskultur eller begränsa barns frihet på grund av deras kön. Frågan om slöja på barn är dock inte enkel. vill därför att en statlig utredning ska tillsättas för att överväga om ett slöjförbud ska införas i svensk skola. Särskild brottsrubricering för hedersbrott finns inget specifikt hedersbrott i , även om en del handlingar som utförs i hederns namn är kriminaliserade. Straffen fångar dock inte upp brottens allvar. Vi vill därför införa en särskild brottsrubricering för hedersbrott där kontexten och sammanhanget ges en större betydelse; gärningar som begås av flera olika personer i samförstånd ska exempelvis omfattas. Vid sidan av en sådan ny brottsrubricering vill vi också införa en regel som innebär att hedersmotiv ska utgöra en försvårande omständighet när straff mäts ut. Stärk skyddet för de som utsätts för oskuldskontroller Den som mot någon annans vilja utför en oskuldskontroll kan göra sig skyldig till exempelvis våldtäkt. Men är skyddet för dem som riskerar att utsättas för oskuldskontroller för svagt. Det bör vara förbjudet att utföra en sådan kontroll på alla som är , alldeles oavsett om den som ska utsättas för kontrollen inte uttryckligen motsätter sig den. I samtliga fall då någon genomgår en oskuldskontroll anser att både den som utför kontrollen (till exempel en läkare) och den som tar initiativ till att kontrollen ska utföras (det kan handla om en förälder eller en släkting) ska dömas för brott. Motverka förekomsten av moralpoliser En annan angränsande och mycket oroande företeelse är förekomsten av så kallade moralpoliser i vissa förortsområden. Kvinnor vittnar om att de tvingas följa informella regler som upprätthålls av män, och även i viss mån kvinnor, bosatta i samma område. Begränsningarna kan avse klädsel, var man rör sig, var man sitter i en servering eller om man exempelvis dricker alkohol. Tvånget upprätthålls genom allt ifrån ovälkomna påpekanden till hot och trakasserier. Även denna form av hedersrelaterade kränkningar som begränsar kvinnors frihet och trygghet måste motverkas med samhällets fulla kraft. vill därför införa ett särskilt brott – olaga frihetsbegränsning – som förbjuder tvång och otillbörliga påtryckningar som syftar till att upprätthålla heder. Vidare vill vi begränsa moralpolisernas tillträde till allmänna platser genom en möjlighet att meddela tillträdesförbud för personer som skapar otrygghet och begränsar andra personers rörelsefrihet i hederns namn. De barn, ungdomar och vuxna som kommer till från andra länder utgör inte en homogen grupp. Många härstammar dock från länder där mänskliga fri- och rättigheter kränks allvarligt. Det är därför viktigt att nyanlända, inte minst flickor och pojkar, får information och kunskap om sina rättigheter, möjligheter och skyldigheter, det vill säga om mänskliga fri- och rättigheter, demokratiska principer och betydelsen av jämställdhet som är fundamentala värderingar i . Vi ser ett behov av att ta fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck, könsstympning samt skyldigheter och rättigheter i . En fungerande bostadspolitik är avgörande för integrationen Den stora bostadsbristen har briserat i en akut bostadskris med allvarliga konsekvenser för många delar av samhället, inte minst för förmågan att klara integrationen. Underskottet på bostäder växer trots högkonjunktur och låg ränta. bedömer att behöver 67 000 nya bostäder . väntas en fortsatt befolkningsökning i , med upp emot 150 000 nyanlända som ska bosätta sig i kommuner . är i starkt behov av en politik för fler bostäder och en bättre fungerande bostadsmarknad, både på kort och på lång sikt. I synnerhet behövs reformer som möjliggör för hushåll med låga inkomster att finna bostad till ett åtkomligt pris eller hyra på acceptabelt avstånd från arbetsmöjligheter. Det krävs framför allt om vi ska främja integrationen och förbättra förutsättningarna för fler nyanlända att komma i arbete och egen försörjning. Till bilden hör även att många kommuner runt om i landet står inför en fortsatt svår situation att, då behov finns, ordna bostäder till nyanlända. Det vill säga asylsökande, och eventuella anhöriga, som har beviljats uppehållstillstånd i . Ta ett helhetsgrepp om bostadspolitiken vill se genomgripande reformer på bostadsmarknaden för att lösa bostadskrisen. Det innebär ett helhetsgrepp om bostadspolitikens alla delar – från regelförenklingar, rörlighet, hyresmarknad och nybyggnation till finansiering och skuldsättning. Det behövs bland annat omfattande förändringar i planprocessen för att möjliggöra snabbare byggnation och minska risken att lagstiftningen används på ett sätt som bromsar byggandet. Vi ser även ett stort behov av att regeringen genom regleringsbrev utfärdar instruktioner för att myndigheterna ska bidra till att fler bostäder byggs. För att öka byggandet vill vi dessutom se en grundlig översyn och reformering av strandskyddet, ändrade bullerregler och ett reformerat riksintressesystem. ska dessutom verka för att uppnå en blocköverskridande överenskommelse för en ansvarsfull infasning av ett nytt och mindre reglerat hyressättningssystem för hela beståndet. Effektivisera i syfte att frigöra bostäder i kommunerna bör i större utsträckning än ha asylboenden i större anläggningar. Det ger förutsättningar att frigöra platser i de lägenheter som hyr runt om i landet. Därtill är det rimligt med en inbromsning vad gäller utflyttning från asylboenden till de kommuner som har mycket stora problem att ordna lämpliga bostäder för nyanlända. Vi vill också att kommuner som inte klarar att ta fram bostäder till nyanlända, ges möjlighet att betala för en plats på ett asylboende för . Stödboenden är en boendeform som riktar sig till ensamkommande unga i åldern 16–. Den som bor på ett stödboende bör kunna dela rum i de fall det bedöms lämpligt. tolkar vissa kommuner rekommendationer på detta område som att ensamkommande unga på stödboenden inte får dela rum. Att ha ett värdigt boende i , innan beslut om uppehålls-tillstånd meddelats, är viktigt och minskar risken för trångboddhet och segregation bland nyanlända. En effekt av trångboddhet är att människor riskerar att hamna utanför och att vägen in i samhället försvåras. vill därför att det ska ställas krav på att det egna boendet är värdigt och acceptabelt ur ett boendesocialt perspektiv. Vi vill även göra en översyn av effekterna av lagen om eget boende (EBO). Skola och utbildning som främjar integrationen blir av alla niondeklassare inte behöriga till gymnasiet. För många blir inte skolan den språngbräda ut i vuxenvärlden som den borde vara. I ett präglat av jämlikhet och social rörlighet får vi aldrig acceptera detta. Fler skickliga lärare i utsatta områden Skickliga lärare ska ha bra betalt. lärare ska därför känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även goda möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. vill fortsätta bygga ut antalet karriärtjänster i utanförskapsområden. Särskild satsning på lärarassistenter för att vända skolresultaten i utsatta områden Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna med administrativt arbete så att de kan fokusera på kärnverksamheten – undervisningen. Arbetsuppgifterna handlar om att organisera nationella prov, boka lokaler, planera in föräldrasamtal, frånvaroadministration med mera. Detta är en positiv utveckling som bidrar till att uppvärdera läraryrket. Jobbet som lärarassistent kan också vara en första väg in i arbete i skolans värld för ungdomar. I utanförskapsområden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. Undervisningen kräver mer tid och det finns fler elever med sociala problem som kräver extra mycket samverkan mellan elevhälsa, föräldrarna och andra myndigheter. Arbetsmiljön för lärarna på dessa skolor är också en anledning till att många skickliga lärare väljer bort att jobba där, då timmarna inte räcker till för att klara den höga arbetsbelastningen. Därför behövs resurser för att fler lärarassistenter kan anställas i landets mest utsatta områden. Utökad rätt till förskola För barn som har halkat efter eller är i riskzonen har insatser visat sig ge större effekt ju tidigare de genomförs. Förskolans uppgift att förbereda inför skolstarten är därmed särskilt viktig för barn som kommer från studieovana hem eller utsatta miljöer. Förskolan kan även spela en stor roll för barnens möjligheter att tidigt lära sig svenska. Men många elever är på grund av att deras föräldrar inte arbetar utestängda från de fördelar en fungerande förskola kan ge dem. vill därför, när ekonomin tillåter, utöka rätten till förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd eller som är arbetslösa. Yrkesskola – fokus på yrkesämnen och svenska Av de elever som invandrat till efter skolstart blev färre än hälften behöriga till gymnasiet /17. Av de elever som definierar som nyinvandrade och har varit i än , blev färre än var tredje elev behörig. Erfarenheten visar att mycket få av dessa elever kommer att klara av att läsa in en hel gymnasieutbildning, men också att introduktionsprogrammen inte fungerar så som det var tänkt. Därför vill vi, vid sidan av dagens treåriga nationella gymnasieprogram, att det ska inrättas en tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, där fokus ligger på yrkesämnen och, för nyanlända, svenska. Det ska alltid gå att välja till kurser för att uppnå gymnasiebehörighet och, om man blir behörig, växla över till ett gymnasieprogram.