mot · H7023248 · 2019-10-03 00:00:00 — En förändring skulle innebära en trygghet för såväl misstänkta som brottsoffer och dessutom underlätta för skadeståndsanspråk för brottsoffer, och vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om bevistalan med målet att öka tryggheten både för möjliga gärningspersoner och för brottsoffer. Det är dock viktigt att en eventuell förändring inte får till följd att vi luckrar upp minimiåldern för straffrättsligt ansvar. När våldtäktsmän eller våldsmän döms till så låga straff att de kan upplevas som kränkande för brottsoffren är det lätt att känna att samhället inte ser allvaret i det brott som har begåtts. vill att samhället ska markera tydligare mot grova brott och vill därför se skärpta straff för till exempel sexualbrott, brott mot barn, mord och andra grova våldsbrott. vill också att minimistraffet höjs för vissa grova brott och att det ses över hur hela straffskalan i högre grad kan nyttjas. menar att ett samhälle utan korruption är en förutsättning för såväl trygghet som rättssäkerhet och ser med oro på de skandaler kring ett antal storföretag vi har sett . ligger fortfarande väldigt högt i ranking när det gäller korruption, men tendensen är oroande när stora svenska internationella bolag döms för olika typer av korruptionsbrott. Frågor om etik och transparens är grundläggande för och därför tror vi, för att se till att förtroendet för det offentliga och för företagen bibehålls och för att komma tillrätta med korruption och oegentligheter i den offentliga sektorn och mutor inom näringslivet, att en nationell handlingsplan mot korruption är önskvärd. Regeringen bör därför inleda arbetet med att ta fram en sådan. Då konkurrerande narkotikamarknader var en av de vanligaste anledningarna till det ökande antalet dödsskjutningar bör vi också, för att bekämpa gängkriminalitet och grov organiserad brottslighet, bekämpa narkotikahandeln. Insatserna bör riktas mot de personer som organiserar handeln, inte mot enskilda missbrukare som istället bör ges bättre stöd att komma ur sitt missbruk. har riktat ett tillkännagivande till regeringen vad gäller att skärpa straffen för att överlåta narkotika till andra. föreslår att regeringen skyndsamt får till en förändring vad gäller detta. Enligt polisen begås hälften av alla inbrott av utländska stöldligor, men med dagens bestämmelser har tulltjänstemännen inte någon befogenhet att hindra en person eller stoppa ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. Att tullen måste tillkalla polis för att hindra att misstänkt stöldgods smugglas ut leder till problem eftersom polisen allt som oftast har många andra arbetsuppgifter som behöver prioriteras. Misstänkt stöldgods omfattas inte av lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. vill att tjänstemän ska ha befogenhet att undersöka fordon och kvarhålla personer som påträffas med misstänkt stöldgods genom att lägga till detta i den ovan nämnda lagen. Det är också av vikt att vi ser till att får befogenhet att hålla kvar kurirförsändelser, och inte bara postförsändelser som fallet är . vill också utöka befogenheten gällande både post- och kurirförsändelser till att omfatta försändelser som antas innehålla även andra illegala varor, såsom illegala vapen, utöver narkotika. Bestämmelsen som reglerar smugglingsbrott träffar smuggling av många olika slags varor och bredden på straffskalan speglar detta, något som leder till att domstolarna vanligen lägger sig i den lägre delen av straffskalan. vill att samhället i större mån ska se särskilt allvarligt på vapensmuggling och vill därför att smuggling av vapen ska brytas ut till en särskild brottsrubricering, på samma sätt som skett med narkotikasmuggling. Eftersom det blir allt vanligare att handgranater används som ett vapen vid gängkonflikter och grov organiserad brottslighet vill vi också att handgranater ska klassas som vapen och att otillåten hantering av handgranater ska klassas som vapenbrott. Dessa frågor har utretts och vill att förslag skyndsamt läggs på bord. Det är viktigt att det finns ett starkt stöd från samhällets sida för den som vill lämna det kriminella livet. Ofta löper den som har varit aktiv i grov brottslighet betydande risk som avhoppare. Av stor betydelse är Kriminalvårdens avhopparverksamhet som vänder sig till den som vill lämna den kriminella livsstilen. Flera städer runtom i med utsatta områden och kriminella miljöer saknar dock avhopparprogram. Det finns ett tillkännagivande till regeringen vad avser avhopparverksamheter. vill att regeringen flyttar fram positionerna för att få väl fungerande avhopparverksamheter på plats i hela landet. Vi föreslår också att regeringen initierar en grundlig genomgång av metoder och resultat. Bor man i ska man följa lagstiftningen som finns här. Kraven för utvisning på grund av brott för de som kommer från ett annat land för att vistas eller bo här har sett i princip likadana ut . vill att utvisning på grund av brott ska användas i fler fall då någon döms för allvarlig brottslighet, till exempel i fall då någon döms för brott till fängelse mellan och – oavsett om det föreligger risk för återfall eller inte. Med en sådan lagstiftning skulle till exempel den som döms för ett bostadsinbrott eller för grov kvinnofridskränkning kunna utvisas. anser även att utvisning bör ske i fler fall när någon som har anknytning till har återfallit i brott. Det bör till exempel gälla hedersrelaterad brottslighet. Det finns också skäl att se över lagstiftningen när det gäller möjligheten att utvisa EU/EES-medborgare med hänsyn till rörlighetsdirektivet. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att agera i frågan. vill med denna motion inskärpa vikten av detta och att regeringen skyndsamt återkommer i frågan. Den som avtjänar ett tidsbestämt fängelsestraff ska enligt dagens regler om villkorlig frigivning som regel friges villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. Tidpunkten för villkorlig frigivning kan skjutas upp med högst åt gången om det finns synnerliga skäl. vill slopa dagens reglering som innebär att den dömde i princip per automatik friges villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden och istället införa en reglering som är utformad på ett mer restriktivt sätt, där hänsyn tas till den dömdes motivation, exempelvis i form av skötsamhet och medverkan i exempelvis behandlingsprogram, återfallsförebyggande åtgärder och utbildningar . Ett tillkännagivande med denna innebörd riktades till regeringen och vill att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag på förändringar på området. vill att samhället markerar mot upprepad brottslighet på ett skarpare sätt. Det måste på ett tydligare sätt speglas i lagstiftningen att det är betydligt allvarligare med upprepad brottslighet än att begå enstaka brott. Vi vill att straffet för den som döms för flera brott i en och samma rättegång ska skärpas. Vi vill slopa dagens form av mängdrabatt och ersätta den med ett nytt system där utgångspunkten bör vara att fler brott än det grövsta ska tillräknas en större del av straffvärdet vid straffmätningen. Ett tillkännagivande med denna innebörd riktades till regeringen och vill att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag på förändringar på området. En av de mest lönsamma inkomstkällorna för den grova brottsligheten är människohandel. Större delen, runt 60–, av de utsatta utnyttjas i sexhandeln, men många tvingas också arbeta på allt från fabriker till restauranger eller nagelbarer. vill att företagens och konsumenternas kunskaper ökar för att minska köp av varor och tjänster där människohandel har varit en del. Riskutsatta branscher skulle till exempel kunna skapa en egen märkning där man garanterar att det inte förekommer människohandel. Det händer inte sällan att offer för människohandel sätts i förvar av gränspolisen och att de sedan utvisas från . Det är inte acceptabelt att hantera offer för så fruktansvärda brott på det sättet, ett sätt som dessutom strider mot konvention. kan bara en förundersökningsledare besluta om reflektionsperiod, vilket i sin tur kräver att den brottsutsatta redan behövt bestämma sig för att delta i en brottsutredning. vill att det ska ses över om andra ska kunna begära reflektionsperiod åt brottsoffren, eftersom den är till för att bland annat kunna återhämta sig och fatta beslut om sådana saker. Det är dags för att på allvar börja skydda offren för människohandeln och vi vill därför att regeringen återkommer med förslag på hur detta ska kunna ske. Eftersom inte utan polisens hjälp kan agera i de fall de träffar på situationer med misstänkt människohandel och detta riskerar att göra arbetet ineffektivt bör vi också se över möjligheten att ge ett utökat brottsutredande uppdrag. På så sätt skulle de lättare kunna agera när de upptäcker misstänkt människohandel. vill att brottsofferperspektivet i rättsväsendet stärks. Förtroendet för rättssamhället och brottsutsattas möjlighet till rehabilitering och förmåga att gå vidare är av största vikt för att invånare i ska kunna känna att rättssystemet finns som ett stöd om de skulle råka ut för något. En grundläggande princip är att man som utsatt för brott både ska ha rätt och möjlighet att få bättre information från rättsväsendet. Det måste också finnas professionell personal som kan ta hand om brottsoffret om det behövs. vill också att det ses över hur offer för grov brottslighet, och anhöriga till våldsdödade, kan få stöd när en gärningsperson får permissioner eller friges. Åtgärder bör också vidtas för att tillse att gärningsmän inte kommer undan sitt skadeståndsansvar. Skadestånds- och ersättningsfrågor i samband med brott har vid många tillfällen blivit en fråga för diskussion. Senast i samband med att en av föräldrarna till en flicka som dog i terrordådet på i tillerkändes ersättning för sveda och värk, men vägrades kränkningsersättning av tingsrätten (domen har överklagats). Inför en lagändring i skadeståndslagen 2002 övervägde lagstiftaren att införa en särskild ersättningspost för kränkningsersättning till anhöriga. Regeringen beslutade då att säga nej till en ny särskild ersättningspost för kränkningsersättning till anhöriga med motivet att allmänna skadeståndsrättsliga principer innebär att ersättning endast kan utgå när skadan är en ”beräknelig och typisk följd” av skadehändelsen och ”och direkt” drabbar någon. Skada i form av anhörigas kränkning ansågs inte falla inom dessa principer. anser att närstående till en person som blir våldsdödad måste anses vara berättigade till ersättning för den upprördhet, sorg, maktlöshet och kränkning av sinnesfriden som någon kan känna om en nära anhörig har dödats genom brott mot dennes person. finns en bestämmelse i norsk lag om att vissa närstående till den avlidne har rätt till kränkningsersättning om gärningsmannen uppsåtligen eller av grov vårdslöshet orsakat dödsfallet. Vi anser att möjligheten att införa en bestämmelse i skadeståndslagen som ger anhöriga till våldsdödade rätt till kränkningsersättning bör utredas. uppmanade regeringen att inrätta en brottsofferportal för personer som utsätts för id-kapningar eller bedrägerier. Förutom att få samlad information borde den drabbade också kunna spärra sina identitetsuppgifter på ett och samma ställe. uppmanar regeringen att skyndsamt inrätta en sådan portal. Detta är särskilt viktigt då internetbaserade bedrägerier och ID-kapningar av olika sorter inte visar några tecken på att avta och kan orsaka stora svårigheter för den som blir drabbad. Barn är en särskilt utsatt grupp och därmed särskilt skyddsvärda. Enligt lever omkring 200 000 barn i med våld som en del av sin vardag. De barnen riskerar också att själva utsättas för både våld och sexuella övergrepp. Anmälningarna om barnmisshandel ökar och dessutom är mörkertalet stort, vilket gör att det är svårt att veta hur många barn som verkligen misshandlas. vill att de som utsätter barn för brott ska kunna straffas oftare . Därför vill vi se ett nytt barnmisshandelsbrott som ska inkludera både fysisk och psykisk misshandel. Vi vill också införa ett särskilt barnfridskränkningsbrott, för dem som begår många mindre allvarliga brott mot ett barn. Med tanke på det allvar det innebär att begå brott mot barn ska detta ha hårdare straff än andra fridskränkningsbrott. Ett förslag om barnfridskränkningsbrott ligger på regeringens bord. Förslaget är i sig välkommet och bra då det skulle innebära ett skydd för de barn som tvingas bevittna våld mellan närstående och inte minst göra det lättare för barnet att få ut ett skadestånd. Dock finns det en risk att den föreslagna brottsrubriceringen skulle innebära att många missförstår vad brottet innebär då andra typer av fridskränkningsbrott gäller då många mindre allvarliga brott begås mot samma person. Femton procent av de tillfrågade eleverna i årskurs nio känner sig inte trygga i skolan och ännu fler är rädda för andra elever. vill att skolans skyldighet att omgående flytta elever som allvarligt stör studieron eller tryggheten för övriga elever skärps för att öka känslan av trygghet hos eleverna. För att skolan inte ska utgöra en frizon för brott ser vi också att det är av vikt att vi agerar för att skolor, i likhet med till exempel i och , ska bli skyldiga att polisanmäla om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i eller kring skolmiljön. Att uppmana någon till självmord är ett beteende som föranleder påtaglig fara eller skada för den enskilda som blir utsatt. saknas det alternativa sanktioner eller mindre ingripande metoder för att stävja uppmaningar till självmord trots att beteendet är i högsta grad hänsynslöst och klandervärt. Gärningen riktas mot grundläggande värden som rätten till liv och hälsa och vill därför att regeringen agerar för att det förslag om kriminalisering av att uppmana någon till självmord skyndsamt ska bli verklighet. Våld i nära relation och sexualbrott vill ha en nollvision för våld och förtryck i nära relationer och sexualiserat våld. Mycket behöver göras för att nå detta. En del är den samtyckesbaserade lagstiftning som även inkluderar ett oaktsamhetsrekvisit för sexualbrott som infördes. Denna flyttar ansvaret från offret till förövaren, vilket är ett viktigt steg för att offer för sexualbrott ska kunna få upprättelse efter brottet. Då sexualbrott till sin natur är väldigt integritetskränkande och straffen som döms ut ofta framstår som alltför milda vill uppmana regeringen att skynda på arbetet med att höja straffen för våldtäkt och sexuellt övergrepp. Offer för sexualbrott tvekar ofta att anmäla. Preskriptionsgränserna förhindrar många brottsoffers möjlighet till upprättelse och en fällande dom då har gått efter att brottet begicks. I takt med att tekniken utvecklas ökar även möjligheten att lösa brott . DNA-teknikens framsteg gör det till exempel möjligt att lösa brott som man har misslyckats med att utreda. Det är bland annat mot denna bakgrund det numera finns skäl att förlänga preskriptionstiderna för sexualbrott. Det har tidigare riktats ett tillkännagivande om detta till regeringen, men brottens allvarliga art gör att vi nu uppmanar regeringen att skynda på arbetet. Barn som utsätts för sexuella övergrepp påverkas resten av livet. Inte sällan dröjer det länge innan det kommer fram vad ett barn varit utsatt för. Vi anser att det finns skäl att helt ta bort preskriptionstiderna vad gäller sexualbrott mot barn. Ett sådant förslag behandlas nu på . Vi uppmanar regeringen att skyndsamt implementera denna lagstiftning. Vissa former av sexuella ofredanden kan vara väldigt skrämmande men når ändå inte upp till vad som utgör en våldtäkt. Det handlar till exempel om situationer där grupper av gärningsmän angriper en person eller där gärningsmannen på något annat sätt har agerat särskilt hänsynslöst eller kränkande. I dessa fall anser att en ny rubricering med en högre straffskala, grovt sexuellt ofredande, bör övervägas. Anmälningarna för sexuellt ofredande har gått upp med . Det är oacceptabelt. Vi kan aldrig acceptera att flickor och kvinnor utsätts för sexuellt ofredande eller inte kan röra sig i det offentliga rummet utan rädsla för att bli antastade. Det förebyggande arbetet med att bygga respekt, ändra attityder och motverka det språkvåld som förekommer i såväl skolor som övriga samhället är oerhört viktigt. vill också att fler som begår sexuellt ofredande ska dömas. Detta kan bland annat ske genom utökad kameraövervakning, för att säkra bevisning, vid till exempel festivaler, men även genom en större poliskår med resurser nog för att utreda fler fall av sexuellt ofredande. tycker att det är bra att det är olagligt att köpa sex och vi står fullt ut bakom den svenska sexköpslagen. Att utnyttja en annan människa sexuellt ska alltid vara brottsligt. Vi vill att polisen ska bli bättre på att bekämpa prostitutionen, inte minst bland unga på internet och vill se höjda straff för köp av sexuell handling av minderårig. Ett tillkännagivande har i enlighet med det riktats till regeringen om att minimistraffet för detta brott borde skärpas till fängelse och att maximistraffet för samma typ av brott borde höjas från två till . Vi vill be regeringen att skyndsamt återkomma i frågan om höjt straff då gärningsmän med dagens bestämmelser kommer alltför lindrigt undan. Gatuprostitutionen i har halverats sedan sexköpslagen infördes men ännu saknas tillräckligt skydd, exitprogram, rehabilitering och återanpassning för kvinnor och flickor som befinner sig i prostitution, som vill lämna prostitution och som befinner sig i riskzonen för prostitution. Insatser behöver riktas mot särskilt utsatta grupper och det behövs bättre information kring sexköpslagen i och internationellt. Arbetet med människohandel, koppleri och sexköp behöver prioriteras av polisen så att på så vis fler fall upptäcks och lagförs. Barnpornografi är ett hemskt brott som kan påverka det utsatta barnet resten av dess liv. I räknas detta brott som ett brott mot allmän ordning. Straffsatserna är relativt låga och detta tillsammans med att det ofta inte finns någon målsägande gör att brotten inte prioriteras i den grad som är önskvärt. vill utreda brottets placering i och se över brottsbeteckningen om denna bör ändras till dokumenterade sexuella övergrepp mot barn. vill vidare att blockeringsverktyg för internetsidor som innehåller barnpornografi ska användas för att stoppa tillgången. Verktyg för att spåra användare som på datorer inom offentlig verksamhet laddar ned eller förvarar barnpornografi måste bli obligatoriska och regeringen vidta åtgärder för att skärpa miniminivån på straffet för detta brott. De som i sin yrkesroll kan tänkas komma i kontakt med människor som utsätts för våld i nära relationer måste ha grundläggande kunskaper och förståelse till exempel för den normaliseringsprocess som kan ske. Det behövs löpande utbildningsinsatser som säkerställer att rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare och andra anställda vid skolor har kunskap om och aktivt arbetar mot sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. Det behövs också mer spetskunskap hos sjukvårdspersonal om sexuella övergrepp. Trots de stora insatser som görs frivilligt inom tjej- och kvinnojourerna går många av dessa på knäna. För att de som polisanmäler våld i nära relation ska kunna känna sig trygga vill också att anmälaren ska få brottsofferstöd från polisanmälan. vill också att elektronisk fotboja ska kunna användas vid fler fall av kontaktförbud och att rutinerna för risk- och hotanalyser som görs hos polisen vid anmälan om våld i nära relationer, följt av handlingsplaner och stöd, ska ses över. Våld i nära relation börjar sällan med våld utan med kontrollerande beteende och psykisk misshandel som både påverkar den utsatta genom en kraftigt försämrad självbild och beskär hens handlingsutrymme och möjlighet att ta sig ur relationen. Många lever ett liv under någon annans kontroll. Någon som isolerar en från familj och vänner, kontrollerar att man går direkt hem från jobbet, hindrar en att gå på viktiga möten som läkarbesök, upprepat talar nedlåtande till och får en att känna sig värdelös, går igenom telefonräkningen och frågar ut en om vem man har pratat med och som tar kontrollen över ens inkomst. Vissa av de handlingar som en kriminalisering av kontrollerande beteende skulle täcka är redan kriminaliserade men även handlingar som inte är det kan ha en stor effekt på självbild och självkänsla som lätt leder till självpåtagen isolering och en kraftigt begränsad frihet. Det våldskapital som gärningsmannen har, eller det hotfulla beteende gärningsmannen har påvisat, kan vidare vara tillräckligt för att en utsatt person ska foga sig i att bli kontrollerad. Kontrollerande beteende är en stor del av problematiken kring våld i nära relation och tror att en ny kriminalisering skulle innebära att man i praktiken tidigarelägger vad som är kriminaliserat. riskerar ett brottsoffer att fastna i en våldsam relation utan att kunna få hjälp av rättssamhället innan hen är så nedtryckt att det är närapå omöjligt att ta sig ut. En kriminalisering i ett tidigare skede skulle också göra det lättare för gärningsmannen att få hjälp att hantera sitt beteende. föreslår därför att regeringen återkommer med förslag på hur en kriminalisering av kontrollerande beteenden skulle kunna se ut. En grupp som är väldigt utsatt är de kvinnor som utsätts för våld efter att de har beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning. Den så kallade tvåårsregeln vid anknytningsförhållanden i utlänningslagen föranleder att just många utländska kvinnor pressas att stanna kvar i en relation där misshandel förekommer. I har vi i teorin en nolltolerans mot våld vad gäller svenska kvinnor och kvinnor som har permanent uppehållstillstånd i , men en helt annan standard när det gäller kvinnor som kommer hit via anknytning under tillfälligt uppehållstillstånd. Nolltolerans ska gälla även för kvinnor som har beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning. Att få leva sitt liv efter eget huvud och önskan, att få älska den man vill, att inte hindras i sina livsval. Det är rättigheter som måste gälla alla men som fortfarande inte gäller för alla. Unga kvinnor och flickor, men också en del pojkar och unga män, utsätts för förtryck och brott i hederns namn. Bevisläget för könsstympning är ofta svårt och ingreppet sker inte sällan när barnet befinner sig i ett annat land. Även om det utförts av någon annan finns en stor risk att det sker med vårdnadshavarens goda minne, utan att det är möjligt att döma densamme. vill att en lag som gör att vårdnadshavare som misslyckas med att skydda en flicka från könsstympning ska kunna straffas för det utreds. För att få fler offer att våga anmäla könsstympning bör vidare livslång anonymitet i rättsprocessen för offren utredas. Det skulle stödja de som inte vågar anmäla. Flickor glöms ofta bort när man pratar om våld i utsatta områden. Det händer att i samma familjer som sönerna är inblandade i gängrelaterat våld är flickorna mycket kontrollerade av hedersrelaterade skäl. Vi tror att det är viktigt att brottsförebyggande arbete med fokus på att stoppa de hedersrelaterade brotten tar plats även inom och uppmanar regeringen att handla för att se till att sådant arbete blir verklighet. Radikalisering och terrorism är ett hot mot vårt öppna samhälle och vårt sätt att leva. Den terrorrelaterade verksamheten i domineras enligt Säkerhetspolisen av aktörer som är motiverade av våldsfrämjande islamistisk extremism, men även andra extremistiska organisationer inom vitmaktmiljön och den autonoma vänstermiljön kan utgöra ett hot. Personer som mördar av politiska skäl eller i religionens namn ska bekämpas. I kampen mot terrorismen måste vi arbeta tillsammans. har två gånger, 2015 och 2017, ingått överenskommelser tillsammans med övriga allianspartier, och Socialdemokraterna för att tillsammans öka takten i arbetet att motverka terrorism och stärka vår förmåga att stå emot eventuella framtida terrorattacker.