mot · H7023248 · 2019-10-03 00:00:00 — Trygghet i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om en trygghetsberedning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nämndemannasystem utan partipolitiskt tillsatta nämndemän och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer effektiv poliskår med tillgång till bättre och tydligare resultatuppföljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsutkrävande av chefer inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre it-system och teknik inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler mängdbrott ska utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att fler människor ska våga vittna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunernas ansvar för det brottsförebyggande arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottsförebyggande perspektiv i samhällsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ny lagstiftning för att reglera BID-samarbeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan mellan stat och kommun i brottsförebyggande syfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommuner att få sätta in ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för tidiga sociala insatser för att minska risken för att unga råkar dras in i kriminalitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbare reaktioner på unga lagöverträdares brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen avsevärt för brott kopplade till kriminella uppgörelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vistelseförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvårdens arbete och ansvar för att förebygga återfall i brott bl.a. hos unga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot brott med start i vissa områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning för att trygga sjukhuspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt förändra reglerna kring straffrabatt för unga återfallsförbrytare och unga grova brottslingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omhändertagande av ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt följa upp frågan om bevistalan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förändring i straffmätningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan mot mutor och korruption och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda skärpt straff för narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge tullen större befogenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyndsamma lagändringar för att stoppa användningen av illegala vapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta fram positionerna vad avser avhopparverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp frågan om att döma till utvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta fram positionerna kring frågan om att i högre grad koppla den villkorliga frigivningen till exempelvis skötsamhet och medverkan i behandlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyndsam förändring av dagens mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade kunskaper och åtgärder mot människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om 30 dagars reflektionsperiod för offer för människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge ett brottsutredande uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till offer för allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyndsamt agerande avseende brottsofferportal för dem som utsatts för bedrägerier eller it-brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnfridskränkning och barnmisshandelsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisanmälan av brott begångna i eller kring skolmiljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera uppmaning till självmord och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som en prioritet inleda arbetet med att skärpa straffen och förlänga preskriptionstiden för vissa sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta bort preskriptionstiden för sexualbrott mot barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grovt sexuellt ofredande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för köp av sexuell handling av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hjälpa kvinnor i riskzonen för prostitution och att arbeta för att fler fall av sexköp lagförs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnpornografibrottets placering i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på våra myndigheter att använda blockeringsverktyg för internetsidor som innehåller barnpornografi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskap kring våld i nära relationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad trygghet för personer som utsätts för våld i en nära relation, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminalisering av kontrollerande beteenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nolltolerans mot våld i nära relationer ska gälla alla som bor i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för fler fällande domar för könsstympning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbete mot heder inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpare krav för demonstrationstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om radikalisering hos barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trossamfund och ideella organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande arbete mot radikalisering bl.a. inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa terrorismen genom ökad samverkan inom EU och tillkännager detta för regeringen. Ett bättre fungerande rättsväsende i hela landet Att förtroendet för rättsväsendet är högt och att rättssamhället skyddar oss som individer i hela landet är grundläggande. Vår trygghet kräver en lokalt närvarande polis och ett rättsväsende som står rustat att hantera kriminaliteten. Oavsett var i man bor ska man kunna känna trygghet i att polisen är närvarande. vill att tryggheten i hela landet ska öka. För att ta ett långsiktigt helhetsgrepp om trygghetsfrågorna vill se en trygghetsberedning som, i likhet med Försvarsberedningen som har till uppdrag att planera inriktningen av totalförsvaret, genom breda överenskommelser underlättar för polisen och övriga rättsvårdande myndigheter för att ge dem möjlighet att planera sitt arbete långsiktigt. Det är viktigt att vi tar hänsyn till alla landsändar och grupper för att skapa en trygghet värd namnet. Svenska folkets trygghet har alltför länge varit föremål för politiska utspel och oenighet, och en trygghetsberedning skulle ha förmågan att se till hela landets intresse och planera för tryggheten . Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur en sådan skulle kunna utformas. En viktig del av den trygghet vi känner är tryggheten i en rättvis rättegång. Tyvärr ser vi att nämndemannasystemet vid ett antal tillfällen har gett upphov till frågor kring om detta är ett rättssäkert system. trädde nya regler ikraft som innebar en förbättring av nämndemannasystemet. Bland annat skärptes kravet på lämplighet och det blev lättare för domstolen att entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig olämplig för uppdraget och det förtydligades också att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Dock har vi sett hur nämndemän upprepat har orsakat rubriker, inte sällan med grund i en politisk ideologi. Även om de nämndemän som låter sig påverkas av sin politiska ideologi inte är många riskerar förtroendet för rättsväsendet att skadas svårt. För att värna den modern rättsstaten kan en modell som håller politiker borta från den dömande verksamheten behövas. En av tankarna med nämndemannasystemet är att nämndemännen ska kunna tillföra målet kunskap. Men det finns tveksamheter kring om personer utan juridisk kompetens riskerar att basera domar på annat än lagstiftning, och uppmanar därför regeringen att utreda ett system utan partipolitiskt tillsatta nämndemän. Det bristande resultatrapporteringssystemet inom den svenska polisen bidrar till otydlighet och bristande förutsättningar för att fördela resurser rätt. Polisen kan inte mäta sina mål på ett tydligt sätt och det är svårt att bedriva en effektiv polisverksamhet utan att sätta upp tydliga och mätbara mål för verksamheten. I andra länder har man lyckats pressa tillbaka brottsligheten rejält genom tydlighet och uppföljning. Ett exempel är Compstat, som ökat effektiviteten hos polisen i och som bygger på fyra hörnstenar: aktuell och korrekt insamling, effektiv teknik, flexibelt och snabbt utnyttjande av resurser och kontinuerlig resultatuppföljning. Tillgång till ständigt aktuell statistik kring var brott begås gör att polisledningen kan ställa krav på precisa och snabba ingripanden och fördela resurser på bästa sätt, vilket pressar tillbaka brottsligheten. Ett bra ledarskap är både en framgångsfaktor och en nödvändighet. Det är grunden till ökad effektivitet och snabbare beslutsvägar, men också nödvändigt för ansvarsutkrävande. Med tydliga mål, bättre uppföljning och högre förväntningar på ledarskapet blir det också fokus på att man som chef behöver nå resultat för att få fortsatt förtroende. För att öka tilltron till polisen måste människor i hela landet också kunna känna sig säkra på en rimlig utryckningstid vid allvarliga brott. Poliser ska kunna vara poliser och inte tillbringa oacceptabelt mycket tid med administration. vill att regeringen tillser att polisen har tillgång till bättre it-system och teknik och att de har rätt verktyg för att bekämpa brott. Polisen bör ha tillgång till exempelvis modern skyddsutrustning och kroppsburna kameror, men även fler mobila kontor, vilket skulle öka den polisiära närvaron på landsbygden och mindre orter. vill att mängdbrotten ska prioriteras högre för att fler brott ska kunna utredas och upp. Dagens bestämmelser innebär att det finns flera möjligheter att inte inleda eller på förhand avsluta en brottsutredning. Direktavskrivning innebär att polisen skriver av ärendet och inte inleder någon förundersökning. Förundersökningsbegränsning innebär att man begränsar brottsutredningen till att endast omfatta vissa brott. Slutligen finns även så kallad åtalsunderlåtelse, som innebär att brottet utreds men inte leder till åtal. Det är inte rimligt att en så stor andel av alla brottsutredningar läggs ned . Möjligheterna till direktavskrivning, förundersökningsbegränsning och åtalsunderlåtelse bör därför begränsas, särskilt i fall där det finns ett tydligt brottsofferintresse. För att få fler fällande domar måste människor våga vittna. Polisens personsäkerhet och vittnesskydd har en grundläggande roll för att skydda enskilda och därmed rättssystemet. vill att polisen ska ges möjlighet att inte bara skydda en person utan också ta över ansvaret för stöd till densamme, ett ansvar som kommunerna har . Ett bättre fungerande skydd skulle också göra att kvinnor som utsatts för våld i nära relation kan våga lämna en våldsam partner. Att människor vågar vittna är även grundläggande för att få slut på de många skjutningar som dödar unga män och kvinnor . För att få fler att vittna bör vi se över de regler som begränsar möjligheten för människor att få vittnesskydd. Många är rädda för att drabbas av allvarliga repressalier om de vittnar. Att hot och våld riktas mot personer som anmäler brott eller som vittnar i domstol är oacceptabelt och ett hot mot rättsstaten. Sådana gärningar måste bemötas med stränga straff. vill därför skärpa straffen för övergrepp i rättssak och vidare se över möjligheten att göra det lättare att vittna från annan ort. Gängvåld och utsatta områden Den grova brottsligheten och ungdomsbrottsligheten skapar otrygghet runtom i hela landet, särskilt inom vissa utsatta områden. Vi kan aldrig acceptera att gängbrottslighet och grov organiserad brottslighet breder ut sig och sätter skräck i vissa utsatta områden. Grunden i att bekämpa grov brottslighet är en fungerande polis och en stärkt rättskedja, men att förebygga brott redan innan de begåtts är det bästa sättet att skapa såväl säkerhet som upplevd trygghet. vill att kommunerna ska ta ett större ansvar för det brottsförebyggande arbetet genom att de involverar fler aktörer, såsom ordningsvakter och fastighetsägare, att förebyggande arbete i skolor – till exempel när det gäller attityden till brott – prioriteras, att de tar hänsyn till ett brottsförebyggande perspektiv vid arbetet med detaljplaner och att användningen av BID-samarbeten (Business Improvement Districts), en internationellt etablerad metod för samverkan mellan privat och offentlig sektor, ökar. vill att regeringen tillsätter en utredning som tittar på hur lagstiftningen bör ändras för att möjliggöra fler och bättre fungerande BID-områden. Falkagård i är det enda område som tagits bort från polisens lista över utsatta områden. Genom att vända skolor med dåliga resultat, satsa på civilsamhället för att erbjuda omfattande och meningsfulla fritidsaktiviteter, avsätta resurser för uppsökande verksamhet och arbeta aktivt med stadsutveckling för att skapa en tryggare, säkrare miljö för människor att leva i och för polisen att arbeta i har man lyckats vända utvecklingen. vill se över möjligheterna att göra överenskommelser mellan staten och ett antal kommuner där man går in långsiktigt med åtgärder i utsatta områden för att vända utvecklingen i fler områden. I många kommuner finns en oro för brottsutvecklingen och en önskan om att, i brist på poliser, anlita ordningsvakter på otrygga platser för att tränga undan kriminalitet. Kommunerna lyfter ofta också att dessa behövs för att kunna larma, anmäla och vittna. vill att det ska bli lättare för kommuner att få sätta in ordningsvakter. Det är inte någon långsiktig eller ensidig lösning på trygghetsproblemet, men nödvändigt för att ge kommunerna fler verktyg för att öka tryggheten lokalt. Forskning visar att vissa barn löper betydligt större risk än genomsnittet att utvecklas till grova våldsbrottslingar och att tidigt extra stöd till familjer med barn i riskzonen har stor betydelse för att minska ett kriminellt beteende. För att minska kriminaliteten på lång sikt är det därför viktigt att ge de barn och familjer som behöver stöd tidig hjälp. Unga som trots tidig hjälp hamnar i kriminalitet behöver tidiga, tydliga och skarpa reaktioner på sina brott från samhällets sida. vill införa nolltolerans mot småbrott med start i vissa områden. Då ett kriminellt liv sällan börjar med rån och mord utan med mindre allvarlig brottslighet bör polisen punktmarkera de områden där risken för att inleda en kriminell bana är större. De grova brott som begås med koppling till gängvåld har förvärrats snabbt . Samhället måste ta krafttag mot en situation där unga män skjuter ihjäl andra utan att tveka. vill utreda möjligheten att skärpa straffen avsevärt för brott kopplade till kriminella uppgörelser, för att fler gängkriminella ska sitta inlåsta . För att förhindra att de personer som skapar problem i ett område hålls borta och området kan få en chans att läka vill vi också införa en ny frivårdsåtgärd, nämligen vistelseförbud. Detta ska kunna dömas ut för personer som har begått brott och som har anknytning till kriminella gäng och innebär ett förbud att vistas i ett visst geografiskt område efter ett avtjänat fängelsestraff. Kriminalvården har en viktig roll i att stärka arbetet med att förebygga återfall – det gäller såväl yngre som äldre brottslingar – och åtgärder för att stärka avhopparverksamheten, förstärka tidigare dömdas möjligheter på arbetsmarknaden, förhindra att skulder uppstår för den intagne och stärka samverkan mellan berörda myndigheter för att få till stånd en adekvat utslussning måste ses över. För vissa av de ungdomar som ställer sig utanför samhällets spelregler räcker inte insatser till. När det gäller denna grupp bör det därför ses över om staten bör ta ansvaret. Grovt kriminella unga skulle i högre grad kunna bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Inte främst för att straffa utan för att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. En ny enhet för unga som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott skulle kunna inrättas hos . För att få bukt med att unga fastnar i kriminalitet måste samhället markera att brottets bana inte leder någonstans. Alldeles för få fälls för mindre brottslighet, vilket skickar en felaktig signal om att brott är såväl lätt som lönsamt. vill, med start i vissa utsatta områden, ställa krav på snabba och precisa ingripanden även mot småbrott och vardagsbrottslighet för att på stoppa och backa utvecklingen i vissa utsatta områden. Att säkerställa en lokalt förankrad polis med fler och synliga poliser och med mer resurser är en förutsättning för detta. Vidare måste den tystnadskultur stoppas som finns i många brottsbelastade områden och som gör att polisens möjlighet att utreda brott minskar. Relationen mellan polis, sociala institutioner och boende i utanförskapsområden behöver förbättras för att fler ska våga och vilja vittna så att fler av de som begår brott och är grunden till otrygghet i vissa områden kan sättas bakom lås och bom. Grovt kriminella som tränger sig in på sjukhusens akutmottagningar har på vissa ställen orsakat problem när sjukhuspersonalen känner sig otrygg och till och med hotas med våld. Ökad säkerhet på sjukhusen och vid andra vårdinrättningar är en prioritet och ser kameraövervakning som ett sätt att öka tryggheten bland annat genom att möjligheterna att lösa brott ökar. Det är tydligt att om sjukhus har problem med intrång från kriminella så bör de också ha kameraövervakning på ett sätt så att patienternas och personalens integritet ändå värnas. Enligt kamerabevakningslagen måste tillstånd sökas av bland annat sjukhus om övervakningskameror ska sättas upp. föreslår en översyn av lagstiftningen för att förenkla för sjukhusen att, med bibehållet högt integritetsskydd, sätta upp kameror för att trygga såväl personal- som patientsäkerhet. Enligt kamerabevakningslagen råder undantag från tillståndskravet till exempel för bevakning i en tunnelbanevagn eller av en tunnelbanestation, om bevakningen har till syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott eller förebygga, förhindra eller upptäcka olyckor eller begränsa verkningarna av inträffade olyckor. Det är tydligt att ett sådant undantag även skulle kunna gälla för annan kollektivtrafik eller att endast en anmälningsplikt ska gälla. Många som jobbar inom kollektivtrafiken vittnar om hotfulla situationer och övervakningskameror skulle såväl för sådana händelser precis som efter terrorattentatet på i kunna hjälpa polisen att hitta gärningsmännen. föreslår därför att regeringen återkommer med förslag på ett undantag för tillståndskravet för kameraövervakning i all kollektivtrafik. Unga som begår brott Det är viktigt att barn och familjer, särskilt de som bor i brottsbelastade områden eller befinner sig i en svår situation, får tidig hjälp, men de ungdomar som ändå begår brott ska ha en snabb och tydlig reaktion från samhället. Unga vuxna har samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i . Dessa måste ta ansvar för sina handlingar. Frågan har utretts och regeringen bör vidta åtgärder för att straffrabatten för unga återfallsförbrytare och unga som har begått grova brott ska kunna slopas. En ung person som har begått ett brott släpps ofta väldigt snabbt, inte sällan för att det råder brist på platser vid ett tvångsomhändertagande enligt LVU. När det gäller allvarlig och upprepad brottslighet behöver man lättare kunna frihetsberöva och flytta på unga kriminella, som utgör en fara både för sig själv och för andra. vill säkerställa att samhället har effektiva verktyg för att ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer kan omhändertas så snabbt som möjligt. En domstol kan när det rör sig om mycket allvarliga brott som exempelvis mord genom en så kallad bevistalan pröva skuldfrågan när ett barn under 15 misstänks vara gärningsperson. En bevistalan får bara ske om det begärs av socialnämnden, eller barnets vårdnadshavare. Om bevistalan begärs får åklagaren väcka en sådan om det krävs ur allmän synpunkt. I den bedömningen ska åklagaren bl.a. värdera om bevisningen hade varit tillräcklig för ett motsvarande åtal mot en straffmyndig person. Vid bevistalan tar domstolen ställning till om barnet har begått brottet eller inte, men någon påföljd utdöms inte. vill att åklagare ska kunna väcka bevistalan efter eget beslut och att det bör ske regelmässigt i fall av dödligt våld och när det gäller grova sexualbrott. Regeringen uttryckte att den var öppen för att se över frågan, men trots det har ingenting hänt. Ett tillkännagivande visar tydligt att vill att regeringen agerar i frågan .