ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022315 · 2019-10-03 00:00:00 — Rätt insatser för hjälp vid sexuella övergrepp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att möta utvecklingen av ökade våldtäktsanmälningar och tillkännager detta för regeringen. Alla typer av sexuella övergrepp skapar skuld och skam, oro och rädsla hos den som utsätts. Känslor av svek, avsaknad av respekt för de egna gränserna både fysiskt och mentalt. I vilken utsträckning beror på övergreppens karaktär, hur gammal offret varit, om det sker upprepade gånger och vem som har förgripit sig. Vilken typ av stöd och insats som behövs är därför varierande; problemet är att kunskapen ofta är alltför låg i de verksamheter som möter dem som har utsatts. I de fall de alls får en vårdkontakt. Många söker aldrig vård eller väntar långt in i livet, med påföljden att påverkan på livet kan få stora konsekvenser. Ofta skapar skam förträngning och/eller förnekelse, vilket gör att den som har utsatts inte själv förstår att den behöver hjälp. Därför behövs både ökad kunskap hos dem som kommer i kontakt med dem som har utsatts, både inom polis, rättsväsende, skola och vård, och även rutiner för att följa upp dem som har utsatts. Specialistvård är viktig för att kunna få rätt hjälp, men också för att forskning ska kunna bedrivas och nationella vårdprogram och riktlinjer ska kunna tas fram och användas också utanför specialistvården. saknas nationella riktlinjer och vårdprogram för psykologiska skador efter sexuella övergrepp, och är tillgången till specialiserad vård för liten. För att förstå glappet kan antalet anmälda våldtäkter jämföras med antalet platser inom den specialiserade vården. I skrivande stund saknas de aktuella siffrorna, men vi vet att antalet anmälda våldtäkter ökar och därmed bör det också göra att politiken agerar för att fler platser ska finnas inom den specialiserade vården. Med den ökade synligheten för övergrepp behöver vi också ta det på allvar om det ska kännas som att samhället tar de utsatta på allvar. Insatser som ökad tillgång till specialistkliniker för dem som har utsatts för sexuella övergrepp, för att möta de ökande anmälningarna. Ökad kunskap i primärvården om sexuella övergrepp och vilka skador de ger för att bättre kunna hjälpa de utsatta initialt är nödvändigt, men även ökade kunskaper där man möter unga (UMO, BUP och skolhälsan) om sexuella övergrepp och hur man vågar ställa frågor kring misstänkta övergrepp. Regeringen bör agera för att möta den utveckling vi ser kring ökade våldtäktsanmälningar, så att fler kan få den hjälp och det stöd som de behöver.
mot · H7022316 · 2019-10-03 00:00:00 — Gynekologiska operationers påverkan på kvinnors sexualitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att utveckla vården kring kvinnors sexuella hälsa kopplat till konsekvenser av gynekologiska operationer och tillkännager detta för regeringen. genomförs ett stort antal gynekologiska operationer för att behandla bland annat godartade gynekologiska sjukdomar som blödningsstörning, framfall, inkontinens eller gynekologisk cancer. De olika operationerna kan inverka på kvinnans sexualitet. Tyvärr är det som på många andra områden som rör kvinnors kroppar, och kvinnors sexualitet, brister i forskning och framtagning av rutiner och mediciner. Forskning vid på patienter som har behandlats för gynekologisk cancer visar att informationen om hur sjukdomen och behandlingen påverkar sexualiteten har stora brister. Det finns skäl att tro att detsamma gäller vid fler gynekologiska ingrepp som påverkar kvinnors sexualitet. Det råder fortfarande tabun då det kommer till att prata om sex och en fungerande sexualitet för kvinnor, vilket gör att en del inte söker hjälp alls eller väntar väldigt länge med att söka hjälp. Tillgången till den reproduktiva vården för kvinnor är förhållandevis väl utvecklad, men när det kommer till rätten till ett fungerande sexliv är situationen en annan. Det råder skillnader mellan mäns och kvinnors information om påverkan på sexualiteten efter operationer som påverkar sexualiteten, vilket kan bero på både synen och på att kunskapen om mäns och kvinnors sexualitet skiljer sig åt och som konsekvens av det finns mer konkreta åtgärder som receptförskrivning av medicin framtagna för att hjälpa män, något som fortfarande i hög utsträckning saknas för kvinnor. WHO:s definition av sexuell hälsa: Sexuell hälsa innebär ett tillstånd av fysiskt, emotionellt, mentalt och socialt välbefinnande relaterat till sexualitet, inte endast frånvaro av sjukdom, funktionsstörning eller svaghet. Sexuell hälsa förutsätter en positiv och respektfull attityd till sexualitet och sexuella relationer samt möjlighet till tillfredsställande och säkra sexuella upplevelser utan tvång, diskriminering eller våld. För att upprätthålla den sexuella hälsan ska sexuella rättigheter respekteras, skyddas och förverkligas. (WHO 2006) Utifrån att sexualiteten är en viktig del av folkhälsan borde rimligen mer insatser göras för att främja kvinnors möjlighet till en god sexuell hälsa efter operationer som påverkar densamma. Forskning, framtagning av mediciner men allra helst det som går att göra omgående: ökad information och att som en självklar del, inför och efter operationer, informera kvinnor om effekter och vilken hjälp som finns att få. Regeringen bör se över förutsättningarna för att utveckla vården kring kvinnors sexuella hälsa kopplat till konsekvenser av gynekologiska operationer och ges detta till känna.
mot · H7022317 · 2019-10-03 00:00:00 — Obligatorisk ursprungsmärkning av kött på restaurang ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av kött på restauranger och tillkännager detta för regeringen. Många konsumenter är intresserade av varifrån köttet de äter kommer. Skälen till att man vill köpa svenskt kan variera. Många anser att det är viktigt att stödja svensk livsmedelsproduktion och svenska djurskyddsbestämmelser med högt ställda krav på djurhållning och låg antibiotikaanvändning. För andra kan det handla om att man vill stödja svenskt lantbruk och landsbygd. Kött- och mjölkproduktion är en viktig grundbult i en levande och fungerande landsbygd med välmående lantbruksföretag. Som konsument är det lätt att välja svenskt kött i våra matvarubutiker och det har gjort att försäljningen av svenskt kött i förhållande till importerat kött i våra matbutiker har ökat . Tyvärr så är situationen inte densamma inom restaurangnäringen. Restaurangbranschen har lovat att man på frivillig basis ska uppmana sina medlemmar att redovisa ursprungsland när det gäller fisk och kött, men ingenting händer. Som konsument så ställs man inför många beslut och valmöjligheter. För att man som konsument ska kunna fatta så kloka och genomtänkta beslut som möjligt så måste man ha tillgång till information om produkten, och en produkts ursprung borde självklart finnas med. Därför bör nu ursprungsmärkning av kött även finnas på restauranger.
mot · H7022318 · 2019-10-03 00:00:00 — Översyn av regelverket kring bolagskoncerner vid ägande av appläkartjänster, apotek och vårdcentraler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. En läkare med förskrivningsrätt får inte ensam äga ett apotek. Förklaringen är enkel. Läkare ska inte kunna tjäna pengar på att skriva ut medicin. Det är en begränsning som har varit viktig för att inte blanda ihop de olika roller som läkare och apotek har. Det finns flera risker med att intressena sammanblandas. För det första så kan det leda till att det skrivs ut mer medicin än befogat när läkaren eller företaget som driver en vårdcentral har ett ekonomiskt intresse av att sälja mycket medicin. Den risken har bland annat uppmärksammats i den nya apoteksmarknadsutredningen. För det andra har apotekskedjor i högre grad börjat hänvisa kunder till ytterligare tjänster om de återfinns inom den egna bolagskoncernen, till exempel ett ytterligare appläkarsamtal eller ytterligare ett vårdcentralsbesök, även om det handlar om sådant som bäst lämpar sig för egenvård. Detta är en farhåga som har lyft i samband med att apotekskedjor och vårdföretag går samman. Man lyfter upp att apoteken har i uppdrag att både ge råd om egenvård och att lotsa personer vidare till annan hälso- och sjukvård (). Den snabba utvecklingen av digitala lösningar skapar många möjligheter att tillgängliggöra vården. Men för att det verkligen ska bli en tillgång för vanliga människor måste lagstiftningen hänga med. Det framstår som oerhört tydligt att den lagstiftning som hindrar att en läkare ensam äger ett apotek även måste omfatta och reglera den nya typ av bolagskoncerner som äger appläkartjänster, apotek och vårdcentraler. Så är det inte och det måste vi ändra på. Annars riskerar människor att få onödiga eller felaktiga insatser, och samhället riskerar kraftigt ökade kostnader.
mot · H7022319 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hänsyn bör tas till idrottsanläggningar i planprocessen och tillkännager detta för regeringen. Det går bra för . har vi sett så många byggen igång, både av lägenheter och av andra viktiga beståndsdelar i ett fungerande samhälle. Våra städer växer i rekordfart och vi ser hur nya byggnader plötsligt står på platser där det har varit ödetomter eller obebyggda grönområden. Det är förstås positivt men leder också till en del problem. Risken är att den snabba expansionen inte tar hänsyn till medborgarnas behov av en aktiv fritid och möjligheter till involverande aktiviteter där inte bara de närmaste vännerna och familjen deltar. Ett hållbart samhälle behöver ett engagerat föreningsliv, där alla får möjlighet att träffas över invanda gränser och få nya chanser till fritidsaktiviteter. Därför behöver även idrottsanläggningar vara en del av samhällsplaneringen. Ökande hälsoklyftor och växande segregation kan minskas genom hållbar stadsutveckling och ett samhälle där det planeras inte bara för bostäder, utan för att människor ska kunna leva och utvecklas även . Men byggs det inte idrottsanläggningar i takt med bostadsbyggandet och befolkningsutvecklingen. I de växande städerna prioriteras ofta idrottsanläggningar bort i planeringen när städerna förtätas eller nya bostadsområden byggs. Vi ser allt oftare att man inte tar hänsyn till att människor behöver plats för fritidssysselsättning och idrottsaktiviteter.
mot · H7022321 · 2019-10-03 00:00:00 — Stöd till utbildning av deltidsbrandmän ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av statligt stöd för utbildning av deltidsbrandmän och tillkännager detta för regeringen. Det finns en olikhet rörande kostnaderna för utbildningar inom räddningstjänsten som drabbar mindre landsbygdskommuner på ett orättvist sätt. Som utbildningarna är utformade innebär det att större kommuner, som anställer brandmän på heltid, inte betalar för deras utbildning utan brandmannen bekostar själv sin utbildning på samma sätt som man gör i andra eftergymnasiala utbildningar. Den lilla kommunen, där räddningstjänsten är organiserad med deltidsbrandmän, bekostar däremot utbildningarna till räddningstjänsten fullt ut, dvs. både själva utbildningskostnaden och kostnaden för förlorad arbetsförtjänst för dem som utbildas. Vi ser att den globala miljön – med svåra torrperioder – ändrar förutsättningarna för räddningstjänstens uppdrag i skogslänen på ett dramatiskt sätt. MSB ersätter till viss del kommunens kostnader för omfattande bränder men det kommer ändå att innebära höga kostnader som den lilla kommunen har svårt att bära ovanpå de kostnader för utbildning som helt och hållet bekostas av kommunen. Regeringen har slagit fast att hela landet ska leva. är räddningstjänsten en grundläggande och viktig del i samhället som alla människor förlitar sig på. För att kunna klara räddningstjänstens uppdrag i mindre kommuner bör regeringen se över möjligheten till statliga bidrag för utbildning av deltidsbrandmän.
mot · H7022322 · 2019-10-03 00:00:00 — Tänderna – en del av kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka insatserna för ökad tandhälsa och tillkännager detta för regeringen. Ingen ska behöva leva med dåliga tänder för att en inte har råd, tänderna behöver ses som en del av kroppen. tvingas personer med låg inkomst eller låg pension att inte besöka tandläkaren på grund av att de inte har råd. Detta drabbar särskilt kvinnor då de generellt har både lägre pension och lägre löner. Det är en viktig jämlikhetsfråga att alla ska kunna ha en bra tandhälsa. Dålig tandhälsa kan leda till infektioner; åderförkalkning och tandlossning kan vara en orsak till hjärtinfarkt. Inflammationer i munnen kan därför ses som ett hot mot det allmänna hälsotillståndet. Tänderna tillhör kroppen och därför behöver tandvården likställas med övrig sjukvård. Det ska inte skilja sig om du söker vård för tänderna eller för hjärtat. En jämlik tandvård ökar folkhälsan och ger därmed också en mer jämlik och jämställd hälsa. Tandvården behöver därför jämställas med övrig sjukvård och ingå i samma försäkringssystem. Det ska inte vara några skillnader i patientavgifterna mellan att besöka en läkare eller en tandläkare.
mot · H7022323 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa som officiell helgdag och tillkännager detta för regeringen. Runt om i höjs röster föra att göra till officiell helgdag. som länge haft ledartröjan i jämställdhetsarbetet borde för att ge ännu mer fokus på jämställdhetsarbetet utse som officiell helgdag. Även om har kommit långt i detta arbete har vi en lång väg kvar innan vi når jämställdhet i hela samhället. Kvinnor har generellt sätt sämre hälsa än män och kvinnor tvingas ta större ansvar för obetalt hemarbete än män. Kvinnor har även lägre löner än män, under en arbetslivstid tjänar kvinnor fortfarande ca mindre än män. Ojämställdheten syns tydligt inom samhällets alla delar. Som officiell helgdag kan dagen användas för reflektion och ge en ökad medvetenhet hos hela befolkningen att se denna orättfärdiga orättvisa mellan män och kvinnor. Vi har inte tid att vänta de prognostiserade dryga som förutspår att det kommer att ta de nordiska länderna för att nå fram till ett jämställt samhälle.
mot · H7022325 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en likformig beskattning av förvärvsinkomster kan återinföras inom ramen för en reformering av skattesystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en särskild tidsplan för att ta bort skatteklyftan även för personer med sjuk- och aktivitetsersättning relativt löntagare och tillkännager detta för regeringen. slog den dåvarande borgerliga regeringen sönder den enhetliga inkomstbeskattningen. Genom införandet av det s.k. jobbskatteavdraget (JSA) uppkom skatteklyftorna i inkomstbeskattningen mellan löntagare och grupper med andra inkomster än löneinkomster. Skatteklyftorna skapades medvetet eftersom dessa andra inkomster klassades som ”bidrag”. Inledningsvis såg regeringen även ålderspensionärerna som ”bidragstagare”. I varje omröstning kring budgetpropositionerna åren 2006–2015, alltså vid nio tillfällen, var de fyra borgerliga partierna ense om att ålderspensionärer, personer med sjukersättning, sjuka, arbetslösa och föräldralediga skulle betala högre skatt på sina inkomster än löntagare. () övergav sitt eget budgetförslag 2015 till förmån för de borgerligas och visade då att deras löften till pensionärerna bara var ett påhitt. agerade SD återigen för en fortsatt skatteklyfta mellan ålderspensionärer och löntagare genom att rösta för och budgetförslag för . Regeringen fullföljer genom 2020 sitt löfte om att ta bort ”Reinfeldtklyftan” mellan ålderspensionärer och löntagare. Kvar finns ”Kristerssonklyftan” som moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater gemensamt har skapat genom sin budget för . Socialdemokraternas uppfattning är att vi ska ha en enhetlig inkomstbeskattning, dvs. beskattningen av förvärvsinkomster ska vara lika oavsett inkomstkälla. En likformig beskattning av förvärvsinkomster bör återinföras inom ramen för en reformering av skattesystemet. sänktes skatten för de med sjuk- och aktivitetsersättning som då utgjordes av 340 000 personer. Det finns fördelningspolitiska skäl att sänka skatten för denna grupp; personer som har sin försörjning av sjukersättning och aktivitetsersättning har i högre utsträckning en låg ekonomisk standard jämfört med befolkningen som helhet. Sjukersättningen och aktivitetsersättningen är därtill ofta en långvarig försörjningskälla. Förvisso ska frågan hanteras i reformeringen av skattesystemet men det finns anledning att överväga ett ”snabbspår” för denna grupp och fråga. Socialdemokraterna i menar att det behövs en tidsplan för borttagandet av skatteklyftan för de med sjuk- och aktivitetsersättning relativt löntagare och att det också rätt snabbt bör åstadkommas en likformig beskattning av förvärvsinkomster som helhet.
mot · H7022326 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer och stöd för landets landsting och regioner för att säkerställa att alla ungdomar i kommuner får tillgång till en mobil eller fast ungdomsmottagning under minst , och detta tillkännager för regeringen. Psykisk ohälsa bland våra unga måste och ska tas på stort allvar. Fler unga har symptom på psykisk ohälsa och ökningen är framförallt störst bland unga tjejer. Samhället bör därför skapa möjligheter så att unga människor kan vända sig någonstans med sina frågor, problem och svårigheter. Elevhälsan i skolan är en viktig del men måste också kompletteras av både mer allmänna insatser som mer specialiserade för att möta särskilda svårigheter. Ungdomsmottagningarna runtom i landet är en av de platser dit unga kan vända sig med sin oro eller med sin nyfikenhet. Det är en viktig vårdmottagning för ungdomar där de finns och kan erbjuda hjälp kring preventivmedel och sexuell identitet, frågor kring hälsa och beroende men också stödsamtal vid psykisk ohälsa. Ungdomsmottagningarna finns dock inte i alla kommuner och innebär ytterligare en ojämlikhet inom hälsovården. Det är viktigt att inte klyftan mellan stad och land drabbar unga med psykisk ohälsa. Att det finns god vård i hela landet är en rättvisefråga. För att ge fler ungdomar tillgång till en ungdomsmottagning bör möjligheter till samordning och införande av mobila ungdomsmottagningar utredas. I princip borde alla ungdomar få möjlighet att i sin kommun besöka en mobil eller fast ungdomsmottagning under minst .
mot · H7022327 · 2019-10-03 00:00:00 — Nordiskt register inom hälso- och sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ett nordiskt register över alla som har legitimation för yrken inom hälso- och sjukvården, och detta tillkännager för regeringen. finns i ett register över alla som har legitimation för yrken inom hälso- och sjukvården, det så kallade . Registret tillhandahåller aktuella uppgifter om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Uppgifterna används för upplysning om personalens behörighet till apotek, arbetsgivare och allmänhet. I registret finns uppgifter om de 21 yrkesgrupper som omfattas av legitimationsbestämmelser, samt uppgifter om specialistbevis för läkare och tandläkare. Syftet med registret är att föra en aktuell förteckning över all legitimerad hälso- och sjukvårdspersonals behörighet. Registret används för legitimationskontroll, framställning av statistik, prognoser och för tillsyn i verksamheterna. De nordiska länderna är nära geografiskt och i arbetssätt och det är därför vanligt att hälso- och sjukvårdspersonal arbetar i ett annat nordiskt land. Frågan har därför tagits upp i att införa ett gemensamt nordiskt elektroniskt register. Syftet är att öka säkerheten och tryggheten inom samt göra det möjligt att upptäcka om en person blivit av med sin legitimation i ett grannland.
mot · H7022328 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och andra viktiga vattentäkter måste skyddas för dricksvattenförsörjningen och tillkännager detta för regeringen. är tredje största sjö och är av mycket stor betydelse för och . Sjön fungerar som farled för transporter och som rekreationsyta för båtliv. försörjer omkring tre miljoner människor boende i och med dricksvatten. Många vattenverk använder . Det innebär att beroendet av grundvatten i befolkningstätaste region är mindre än på andra håll i landet. Regionen är därför beroende av att verkligen kan fungera som dricksvattentäkt. Ett större utsläpp i sjön, eller i dess tillflöden, skulle få mycket allvarliga konsekvenser för hela . är ett land som har bra dricksvatten. Klimatförändringarna kommer dock innebära att vi tvingas förbereda oss för ökade förekomster av vatten med en sämre kvalitet. Riskerna för vattenburen smitta och kemiska föroreningar kommer troligen öka ifall nederbörden och översvämningar ökar. Enligt 3 kap. 8 § andra stycket (MB) ska områden som är av riksintresse för vattenförsörjningsanläggningar skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. Bestämmelsen innebär att kommuner och statliga myndigheter ska ta hänsyn till dessa områden t.ex. genom att inte planera för eller lämna tillstånd till sådana verksamheter inom eller i närheten av områdena som kan hindra eller påtagligt försvåra anläggningarnas utnyttjande. Bedömningen av om en åtgärd kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet måste alltid göras i samband med plan- eller tillståndsbeslut som berör områden av riksintresse. Det här kan innebära att nya verksamheter och åtgärder som planeras i närheten antingen måste lokaliseras till annan plats eller att det måste ställas särskilda krav på hänsyn för att de ska kunna tillåtas i närheten av området. Det kan även bli aktuellt att reservera mark för att anläggningen ska kunna brukas på ett rationellt sätt. Det som skyddas vid en sådan process är dock enligt den nuvarande lagstiftningen själva anläggningen, alltså den fastighet där vattnet tas upp. Många svenska kommuner, inte minst i , använder emellertid sjövatten som dricksvatten. Råvattentäkten är då själva sjön snarare än en specifik anläggning. Om havsnivån stiger riskeras stora saltvatteninträngningar, vilket skulle innebära stor påverkan på ekosystemet i . För att skydda kan det bli aktuellt att bygga skyddande barriärer eller att höja i samma takt som havet stiger. Klimatförändringar väntas leda till höjda vattennivåer i och markområden runt om sjön riskerar att utsättas för översvämning och dränkas, vilket medför risk för föroreningar. För att skydda dricksvattnet behöver en rad åtgärder vidtas. Bland annat måste kapaciteten för att snabbare kunna tömma sjön öka för att minska risken för översvämning. Det är av yttersta vikt att skyddas och värnas för att också kunna utgöra en viktig dricksvattentäkt.