mot · H7023319 · 2019-10-03 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betald polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på för att anställa statliga ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på för att återrekrytera poliser och för att anställa administrativt stöd till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till gränspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av Nationellt forensiskt centrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att fyrdubbla polisens kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkning av polisens hundresurs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att förkorta svarstiderna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återställa regeringens neddragning inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Säkerhetspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Domstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurser till Kriminalvården för inrättande av en enhet för unga som begått grova brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om specialenheter inom och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Avvikelse från regeringen (M) Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet har allvarliga problem med brott kopplade till kriminella uppgörelser. Skjutningar har blivit vanligare och handgranater används både i uppgörelser mellan kriminella och i attacker riktade direkt mot polisen. Det grova våldet befinner sig på rekordnivåer som utländska stöldligor turnerar runt i . Allt fler enskilda utsätts för sexualbrott och andra allvarliga brott. Brottsligheten hotar inte bara enskilda människor utan hela det svenska samhällskontraktet. råder polisbrist i . Antalet poliser ligger kvar på samma nivå som när regeringen tillträdde trots att befolkningen blivit större. Polistätheten är låg och antalet poliser i yttre tjänst har minskat påtagligt . Det kommer ta mycket innan antalet poliser märkbart börjar öka. Polisen upplevs som frånvarande, inte minst i glest befolkade delar av landet. På grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen prioritera bland anmälningar om brott. Det behövs betydligt fler poliser . Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Polisyrket behöver bli mer attraktivt med högre lön, och fler ska kunna bli poliser genom betald polisutbildning. Det behövs fler polisanställda som har förmåga att bekämpa gängen och som även kan förebygga, ingripa mot och utreda all den annan brottslighet som drabbar människor i vardagen. Hela ska vara tryggt och säkert, och lag och ordning måste upprätthållas. förstärker hela rättsväsendet med resurser även till , Domstolar och Kriminalvården. Säkerhetspolisen behöver förstärkas ytterligare för att möta hot i vår omvärld, terrorism och våldsbejakande extremism. Polisen behöver bli mer synlig och närvarande i hela landet. behöver polisens förmåga att utreda och klara upp brott förbättras avsevärt. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Den upplevda tryggheten ska öka väsentligt i hela landet. Utvecklingen med allt grövre gängbrottslighet, inte minst i utsatta områden, behöver brytas. Regeringen säger sig numera dela mål om att förstärka med 10 000 fler anställda . Men det räcker inte att sätta långsiktiga mål. Trots det tillför inte regeringen de resurser som behöver för att kunna rekrytera 10 000 fler polisanställda till 2024. saknas i regeringens budget, medel som polisen får i budget. För att åstadkomma en mer lokalt förankrad polis med ökad närvaro och synlighet i hela landet ska ökningen av antalet poliser 2019–2022 i första hand ske på lokalpolisområdesnivå. Myndighetens resultat ska mätas tydligare med konkreta mål och resultaten ska avsevärt förbättras. Dessutom behöver brottsofferperspektivet stärkas i myndighetens arbete. Det sker både genom att polisen blir bättre på att bekämpa och utreda brott och genom att den som utsatts för ett brott får relevant information på ett enkelt och tydligt sätt. För att möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs såväl förstärkta resurser som särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. I den budget från och som röstades igenom påbörjades en särskild lönesatsning på polisen. fortsätter denna satsning enligt vad som aviserades i vår budget . Den innebär att får för satsningen på höjda polislöner. föreslår dessutom inom utgiftsområde 15 Studiestöd att den som blir polis ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna arbete som polis. Många upplever att polisen är frånvarande, saknar tid att rycka ut när något händer eller saknar förmåga att klara upp vanligt förekommande brott. Upprätthållandet av lag och ordning är en av statens mest grundläggande uppgifter. avlastas dock polisen av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla säkerhet och allmän ordning på utvalda platser. är fast övertygade om att det i huvudsak är poliser som ska ha till uppgift att upprätthålla ordningen i samhället samt förebygga och utreda brott. Men fram till dess att polisen nått sin fulla kapacitet bör istället ordningsvakter användas för att bidra mer till polisens arbete. Därför föreslår en satsning på för att göra det möjligt för att anställa eller anlita ordningsvakter för att och fram till dess att polisen är fullt återuppbyggd börja använda sig av ordningsvakter för vissa uppgifter som poliser utför. satsar för att ska kunna återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Medlen kommer att kunna användas till konkurrenskraftiga löner och villkor anpassade för den enskilda polisen. Satsningen möjliggör även för polisen att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Satsningen innebär att polisiära resurser som annars hade gått åt till dessa sysslor omgående kan frigöras. Handläggningstiderna för vapenärenden inom behöver bli kortare. påbörjade en särskild satsning för att stärka hantering av vapentillstånd. Satsningen fortsätter även 2020. Polisens förmåga att klara upp brott måste förbättras. Sammantaget satsar därför genom tre delar för att stärka polisens möjligheter att utreda fler brott snabbare. Verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) är fundamental och i många fall helt avgörande för polisens möjlighet att på ett effektivt sätt kunna bedriva förundersökningar som i förlängningen leder till brottsuppklaring och lagföring. Efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt . Det är helt avgörande att verksamheten vid NFC har tillräcklig kapacitet och inte blir en flaskhals i brottsutredningarna. föreslår därför en förstärkning och utbyggnad av NFC för att påtagligt öka förmågan och kapaciteten. vill se mer kameraövervakning runt om i landet. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. Övervakningskameror säkrar bevisning som i vissa fall är avgörande för att en person ska kunna knytas till ett brott. I där gängkriminaliteten breder ut sig och blir grövre och människor skräms från att vittna kan övervakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro. anser att alla utsatta områden bör utrustas med övervakningskameror. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Resurstillskottet skapar utrymme för att antalet kameror kan bli upp till fyra gånger så många som . De ökade anslagen kan även användas till annan teknisk övervakningsutrustning som polisen kan efterfråga i kampen mot gängbrottsligheten. Satsningen kommer att göra det möjligt för polisen att klara upp fler brott. vill även förstärka polisens hundresurs. Polishundar är effektiva för att hitta vapen och narkotika och används även för att säkra bevisning i utredningar av flera typer av brott. Utöver de fynd som görs är närvaron av hundar brottsförebyggande. För att stärka polisförmågan i dessa avseenden ökas anslag. I regeringens vårändringsbudget drogs anslaget till ner med och regeringen aviserade att anslaget åren därefter skulle minskas med 115 miljoner . Besparingen gjordes till följd av att Kriminalvården haft i uppdrag att utföra fler transporter av frihetsberövade personer och därför haft ökade kostnader för sin transportverksamhet. har dock inte fått en motsvarande minskning av sina kostnader eller åtaganden. Neddragningen slog därför rakt mot den ordinarie verksamheten. Givet samhällsutvecklingen med gängbrottslighet och ökad otrygghet är det obegripligt av regeringen att spara på polisen. återställer därför regeringens neddragning. upplever människor att det kan vara svårt att komma i kontakt med via telefonnumret 114 14, vilket i sin tur kan leda till att myndigheten missar kontakter med människor som vill anmäla brott eller komma med värdefulla tips. Polisen måste vara tillgänglig och kunna garantera rimliga svarstider för var och en som ringer. öronmärker av de som återförs till för åtgärder som ska säkerställa att det går att nå inom rimlig tid även vid icke-akuta ärenden. För att bygga ut gränspolisens verksamhet, möjliggöra fler inre utlänningskontroller och snabbt stärka det svenska gränsskyddet föreslår att gränspolisverksamheten stärks med ytterligare 2020, 2021 samt 2022 och framåt. Genom en förstärkning av såväl tullen som gränspolisen kommer det att bli svårare för kriminella att passera in i och svårare att föra ut stöldgods från . avvisar regeringens förslag om till till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. Anslag 1:1 ökas sammanlagt med , 2021 och 2022. Det försämrade säkerhetsläget och ökande hot i vår omvärld ställer större krav på Säkerhetspolisens förmåga. Enligt växer de extremistiska miljöerna i som vi ser ett ökat behov av skydd mot terrorism. Säkerhetspolisen har till uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. Det handlar både om att utreda begångna brott och att stoppa nya terrordåd. vill mot den bakgrunden förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser. Vi vill även skala upp myndighetens brottsförebyggande arbete. Syftet är att förhindra att IS-terrorister, och andra personer som har avsikt och förmåga att begå terroristattentat i , begår sådana attentat. De som förbereder eller planerar denna typ av dåd ska lagföras och dömas. Genom ökade resurser får Säkerhetspoliser bättre möjligheter att punktmarkera potentiella terrorister och IS-återvändare. Resurserna innebär att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada vårt samhälle. Myndigheten kan även använda resurserna inom övriga verksamhetsområden. föreslår därför att anslaget till Säkerhetspolisen höjs med . avvisar regeringens förslag om till Säkerhetspolisen till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften och att myndigheterna har rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli fler. Många brott kräver alltmer komplicerade och tidskrävande utredningar. Det är vidare av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten, och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. föreslår att anslag ökas med . Säkerhetspolisen beräknar att cirka 150 av dem som har rest från till konfliktområden för att strida för IS eller al-Qaida-relaterade grupperingar numera befinner sig i . Fler väntas återvända. Utredningarna om denna typ av brott är ofta både komplicerade och tidskrävande, och myndigheten behöver rätt förutsättningar att utreda och lagföra denna brottslighet. föreslår därför att riksenheten för säkerhetsmål och riksenheten för internationell och organiserad brottslighet vid ska förstärkas så att inga terroristbrott och krigsbrott ska förbli outredda. föreslår att anslag ökas med . avvisar regeringens förslag om till till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. Ärendemängden i domstolarna har ökat och förväntas öka . satsningar på fler poliser och åklagare kommer att öka måltillströmningen i betydande omfattning, vilket kommer att ställa krav på förstärkta resurser. Utöver ett större ärendeflöde kräver också brottslighetens allt grövre art förstärkta resurser som hög säkerhet behövs i domstolarna. Läget är mycket ansträngt och stora resurser behöver tillföras. ökar därför anslaget till Domstolar med . avvisar regeringens förslag om till Domstolar till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och anstalt. Den situation som råder inom med platsbrist i framförallt häkten är ytterst en effekt av regeringens bristande agerande. Bland annat mot den bakgrunden ökade resurserna till Kriminalvården i budgeten . Det behövs en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. Redan här och kan dock mycket göras för att förbättra situationen. Det handlar om att korta tiden mellan dom och verkställighet, att häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen, att bättre utnyttja befintlig kapacitet genom dubbelbeläggning på fängelserna men även att betydligt fler utländska medborgare avtjänar sina straff i sina hemländer. kan det antas att fler personer blir frihetsberövade, och fler kommer att avtjäna fängelsestraff. Även de kriminalpolitiska skärpningar som föreslår, bland annat sänkt gräns för obligatorisk häktning, avsevärt skärpta straff för gängkriminalitet och slopad mängdrabatt, kommer att leda till ett ökat tryck på Kriminalvården och ökad beläggning vid både häkten och anstalter. Därutöver kommer myndigheten långsiktigt att behöva tillföras resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och anstaltsplatser som bättre innehåll i verkställigheten. Åtgärder behöver vidtas för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet och för att säkerställa att permissioner kan genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Ett sätt att öka säkerheten vid permissioner är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. Det behövs ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. och kommunen har inte rätt verktyg att hantera dessa personer. Staten bör ta ett större ansvar för denna grupp av ungdomar. vill därför inrätta en ny enhet för unga hos för unga mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas där Kriminalvården har särskild kompetens. Det innebär att i utsatta områden får mer tid att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig på glid och är i riskzonen för grövre kriminalitet. ökar därför anslaget till Kriminalvården med . Anslag 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Brottsofferperspektivet behöver stärkas i svenskt rättsväsende. Den som har utsatts för brott ska alltid kunna räkna med ett starkt stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör i skadeståndshänseende värderas högre för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . vill fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. En sådan förändring skulle på ett tydligare sätt markera att det som brottsoffret utsatts för utgör en överträdelse av brottsoffrets rätt till sin person och integritet. Som utgångspunkt är det förövaren som ska erlägga ersättning för skadestånd på grund av brott. Den ordningen ska bibehållas även med de högre nivåerna. Den kostnadsökning som förslaget innebär för staten i form av högre utgifter för brottskadeersättning belastar dock statskassan. Den ökade kostnaden för brottsskadeersättning beräknas uppgå till 2020 och . Tillkännagivanden som regeringen anser slutbehandlade I budgetpropositionen utgiftsområde 4 redovisar regeringen behandlingen av ett stort antal tillkännagivanden. Regeringen har slutbehandlat tillkännagivandet avseende specialenheter inom . anser inte att de åtgärder regeringen vidtagit är tillräckliga.