ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022153 · 2019-10-03 00:00:00 — Förutsättningar för och lönsamhet i att investera i kompetensutveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att se över lagstiftningen så att det är lika lönsamt att investera i kompetensutveckling som i maskiner och tillkännager detta för regeringen. är en öppen och liten ekonomi. Vårt samhälle och vår arbetsmarknad har förändrats. blomstrade tillverkningsindustrin men en tilltagande global konkurrens har tvingat oss att ställa om vår ekonomi och arbetsmarknad. ser vi hur digitaliseringen ställer helt nya krav på vår arbetskraft. Behovet av att skapa bättre och mer flexibla lösningar som gör det mer lönsamt att investera i människors kompetensutveckling kommer att öka. När företag gör investeringar i nya maskiner eller nya robotar får de räkna detta som en tillgång i balansräkningarna. Om samma företag däremot beslutar att investera i vidareutbildning av personalen ska det enligt lagstiftningen redovisas som en löpande kostnad. Denna budgettekniska detalj försämrar incitamenten för företag att investera i kompetensutveckling. Detta eftersom tillgångar i form av nyinköpta maskiner, till skillnad från löpande kostnader i form av kompetensutveckling, kan skrivas av och fungera som en säkerhet för framtida lån. För att öka produktiviteten, höja kvaliteten och inte minst stärka konkurrenskraft bör investeringar i kompetensutveckling också kunna skrivas av på samma sätt som investeringar i maskiner. Regeringen bör överväga att se över hur lagstiftningen kan anpassas så att det blir lika lönsamt att investera i kompetensutveckling av personalen som i inköp av maskiner. Det skulle innebära bättre förutsättningar för arbetstagares livslånga lärande, vilket resulterar i att människor står bättre rustade att möta en arbetsmarknad i förändring.
mot · H7022154 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen och straffsatser i syfte att kunna stoppa djurrättsaktivister från att förstöra för lagliga djurägare och jägare och tillkännager detta för regeringen. Vi har lagar och regler i som djurägare följer för att kunna producera svensk mat. motarbetas dessa av aggressiva aktivistgrupper som är beredda att trotsa både lagar och regler i sina försök att stoppa laglig djurhållning och jakt. Det är inte acceptabelt att djurrättsaktivister tar sig in i fastigheter och områden som tillhör djurägare och förstör för dessa och för djuren, genom att bl a släppa ut djuren eller på annat sätt sabotera djurhållningen. Här måste djurägarens och djurens skydd stärkas mot dessa olagliga s k aktivister. Tydligare lagstiftning gällande olaga intrång måste till och djurägare måste kunna få större skydd för sin egendom och kunna avvisa och förhindra att djurrättsaktivister förstör djuranläggningarna eller saboterar djurhållningen. Jägarna i landet är mycket viktiga för att reglera våra viltstammar och sköta om viltvården. Att s k djurrättsaktivister då kan få sabotera jakten eller göra intrång och skadegörelse på jaktutrustning m.m. är helt oacceptabelt. Även här behöver lagstiftningen ses över i syfte att stärka upp jägarnas rätt att sköta jakten, och straffen för aktivister och sabotörer måste bli mer kännbara och högre.
mot · H7022155 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om omvandlingen av poäng från studier vid International Baccalaureate (IB) och European Baccalaureate (EB) till meritvärde och de problem detta utgör för de berörda studenterna och tillkännager detta för regeringen. International Baccalaureate (IB) är en utbildning på gymnasial nivå. Utbildningen har en internationellt definierad standard med höga kunskapskrav. Universitets- och högskolerådet (UHR) beslutade att förändra reglerna kring hur IB-betyg omvandlas. Det innebär att IB-studenters betyg , relativt sett, är mindre värda i det svenska betygssystemet än vad de tidigare varit och jämfört med hur utbildningen värderas i andra länder. Detta riskerar att få som resultat att en ökad andel svenska elever väljer bort IB-programmet av oro för att inte få samma möjligheter att bli antagna till universitet eller högskola på samma villkor som gäller för studenter från något av de nationella gymnasieprogrammen, något som skulle vara mycket beklagligt. Allt fler svenskar bor under kortare eller i andra länder. För de ungdomar som bor och studerar utomlands är IB-programmet ett bra och populärt program. Genom den nya värderingen av hur IB-betygen omvandlas riskerar vi inte bara att försvåra dessa elevers vidare studiemöjligheter i . Risken är att de istället väljer att fortsätta sin högre utbildning i något annat land, vilket ur ett svenskt perspektiv skulle riskera att leda till ett kompetenstapp i vårt land. Statistiken visar att av IB-eleverna når godkänt och får ett diplom, medan av naturvetarelever klarar godkänt på sin utbildning. Då UHR talar om att konverteringen har lett till mer likvärdiga villkor i jämförelsen mellan IB- och naturvetarstudenter, håller jag inte med. Undertecknad anser att likvärdiga villkor vore att jämförelsen baseras på hela elevgruppen som slutför år 3 på respektive program, oavsett vilket resultat de når. Detta eftersom den ena utbildningen uppenbarligen har mycket svårare examens-/diplomkrav. UHR:s beslut går rakt emot hur andra länder agerar. Exempelvis väljer våra nordiska grannländer helt andra vägar som snarare premierar IB-eleverna och ser dem som en tillgång då IB-programmet anses hålla god kvalitet och leverera kunskapsfyllda elever. Det är, givet att IB är en mycket viktig utbildning för ett land som som har höga ambitioner inom utbildning och forskning, såväl önskvärt som rimligt att betygen för elever som tar examen från IB-programmet inte likställs med vilka utländska gymnasiebetyg som helst. Såväl IB som EB är utbildningar som läses av svenska elever. Med anledning av ovanstående bör det därför vara fullt rimligt att ge dessa studenter en särställning gentemot utländska utbildningar, vilket bör tillkännage för regeringen.
mot · H7022156 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för att säkra de regionala flygplatsernas överlevnad och tillkännager detta för regeringen. De regionala flygplatserna runt om i landet bidrar till att företag både i städer och utanför kan knyta viktig kompetens till sig. De bidrar till ökad tillväxt genom att möjliggöra arbetspendling och etablering av företag och filialer på orter där detta aldrig annars skulle vara möjligt. Dessutom möjliggör de turism i hela . När flygbolaget gick i konkurs ställdes alla deras flygningar in, och flera av regionala flygplatser, framför allt i , hotades plötsligt av nedläggning. Regeringen fick sitta i krissamtal med , och regional kollektivtrafik och taxi fick transportera passagerare till en annan flygplats. Det är inte en snabb process att återuppta flygtrafik på en öde flygplats och det tog månader innan trafiken återupptogs på flera flygplatser. Det är inte rimligt att en regional flygplats överlevnad ska kunna vara avhängig ett privat bolag. Det är inte bara i , såsom i , och , som de regionala flygplatserna är av vikt, utan också i städer som /, , m.fl. Regeringen bör agera för att säkra överlevnaden av de regionala flygplatserna på lång sikt. De är för värdefulla för att riskera nedläggningshot i sämre tider.
mot · H7022157 · 2019-10-03 00:00:00 — Samordnad slussled och skredsäkring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigarelägga investeringen i en ny slussled i och där det tas hänsyn till skredrisken och tillkännager detta för regeringen. En studie av förutsättningarna för Vänersjöfarten har genomförts av Region , , , och . Slutsatsen av studien är att det finns två scenarier. Det första scenariot innebär att det byggs nya slussar i , och att inför om inre vattenvägar. Då skulle Vänersjöfarten enligt utredningen kunna transportera dubbelt så mycket gods som . I det andra scenariot stängs slussarna , då de beräknas ha gjort sitt. Konsekvensen blir då att sjötransporterna flyttas till andra transportsätt och att Vänersjöfarten läggs ner. De slussar som är verksamma byggdes och byggdes då inte för att klara vintertrafik. Trots detta har slussarna använts vinter som sommar, och att de har fungerat så länge vittnar om den höga kvalitet som dessa slussar har hållit. är dessa slussar dock slitna och behöver inom en mycket snar framtid ersättas. Renovering skulle ta och är därmed inte ett rimligt alternativ, utan nya slussar behöver byggas. Eftersom allt större båtar trafikerar hav och vattenvägar skulle de nya slussarna behöva vara och , till skillnad från dagens och slussar. Med större slussar skulle trafiken kunna öka markant. EU har tillika uttalat ambitionen att godstrafik i ökad utsträckning skall ske på vatten. Utan fungerande vattenvägar skulle lastbilstrafiken öka med 140 000 bilar och 1 700 tåg . Detta på ett redan ansträngt tågnät. Dessutom är det viktigt att så mycket av transporterna som möjligt kan fortsätta gå via vatten under arbetets gång. Det gör det också helt nödvändigt att arbetet med nya slussar pågår som de gamla slussarna gör sina sista år. Detta både för att inte riskera denna stora men viktiga investering och för att säkerställa den miljömässiga aspekt som det innebär att så mycket av godset som möjligt kan transporteras via vatten. Regeringen fattade beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. I denna plan ingår en satsning på just nya slussar i vilket är mycket positivt. Dock är inte projektet helt ut finansierat . För att säkra att satsningen genomförs ordentligt behöver möjligheterna att tidigarelägga investeringen ses över. Till detta behöver skredsäkringsfrågan av fogas då ökad trafik kan förmodas påverka skredrisken. Älven behöver alltså skredsäkras. Det ena bör inte ske utan att hänsyn också tas till det andra. För att säkra jobb, miljö och säkerhet är det av största vikt att ersätta de gamla slussarna i , och Brinkeberg med nya slussar. Regeringen bör därför se över möjligheterna att tidigarelägga investeringen i slussarna.
mot · H7022158 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skredrisken i och tillkännager detta för regeringen. Dalgången kring är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred medför stora konsekvenser. Surteraset 1950 och Götaraset 1957 är exempel på ras i närtid. Dessa ras visar på de krafter som sätts igång och vilka tragiska konsekvenser det kan medföra. Vid Götaraset miste tre människor livet. är just nu inne i en stor exploateringsperiod. behöver växa och anses ha stor potential till utbyggnad. Därför har stora investeringar inom infrastruktur gjorts som nya motor- och järnvägar. De närliggande kommunerna längs förbereder nya detaljplaner för både bostadsområden och industriområden, så att en ökad förtätning kan ske. SGI:s () och övriga tillgängliga utredningar visar på höjd temperatur och att nederbörden ökar. Ett ökat vatteninnehåll i marken och en ökad mängd vatten i medför ökad erosion och visar på de klimatpåverkande faktorerna för en ökad skredrisk. Till detta kommer den samhällspåverkande faktorn i form av förändrad bebyggelse. Skredrisksäkrande åtgärder behöver göras omgående, utan dröjsmål. Oavsett om man vidtar andra åtgärder för att minska vattenflödet i , t ex i form av en kanal eller tunnel västerut från södra , visar den kartläggning som gjorts av skredrisken i att risken är överhängande att ett nytt stort ras kan inträffa och att det är ganska stora områden som är rödmarkerade, dvs. där risken är som mest överhängande och där konsekvenserna är som störst. Genom att säkra säkerhet kan dessutom också och dess område lättare få bort vattnet vid en eventuell översvämning. Det är viktigt att det finns en långsiktig plan för att ta itu med skredriskerna och finansieringen av dessa. Vid ett skred skulle kostnaderna bli omfattande och inte minst skulle människors liv kunna vara i fara. Åtgärder för att öka skredsäkerheten i är förknippade med kostnader i miljardklassen. Dock skall det beaktas att det inte är rimligt att göra alla åtgärder på en gång utan att det handlar om en tidsperiod , troligen betydligt längre. I SGI:s Götaälvutredning bedöms det att det är möjligt och rimligt att vidta åtgärder så att tappningen i älven kan ökas som skredriskerna minskas. I utredningen föreslås olika geotekniska förstärkningsarbeten samt inrättandet av en delegation för klimatanpassning i för att klargöra ansvarsförhållanden, samordning av investeringar och finansiering av åtgärderna. Finansiering av skredsäkerheten riskerar att bli en tung belastning på kommunerna i . Därför ombeds regeringen att skyndsamt se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs för att förbättra skredsäkerheten i .
mot · H7022159 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att justera gällande lagstiftning för att åstadkomma en likvärdig behandling vid kapitalvinstbeskattning av bostäder och tillkännager detta för regeringen. Att köpa en bostad är en av de större affärerna man genomför i livet. Besitter man inte en stor kontantinsats är det vanligt att man köper ett äldre hus för att renovera när man anser sig ha råd och kanske också tid. Vid försäljning får man, förutom försäljningsomkostnader (mäklararvode m.m.) även räkna av de kostnader man haft för ny-, till- och ombyggnad av huset, samt även de förbättrande reparationer och underhåll man haft före försäljningsåret under förutsättning att summan uppgått till . Dessutom får avdrag göras för anskaffningskostnad för utrustning som inte fanns samt utrustning som innebär en standardhöjning. På den resterande vinsten betalar man i kapitalskatt. får man i princip dra av för allt, även underhåll, under förutsättning att bostaden är i bättre skick vid försäljningen än vid förvärvet. När skatten beräknas läggs kostnaderna för väsentliga om- och tillbyggnader till inköpspriset och detta påverkar naturligtvis den slutliga skattesumman, beroende på hur mycket som gjorts med fastigheten. Ett bekymmer uppstår dock när gränsen uppnåtts. Många förbättrande åtgärder slutar inte tvärt att vara detta . Exempelvis bytet av gamla betongpannor på tak. Att byta takpannor är en relativt stor och kostsam åtgärd som i regel bedöms höja värdet och livslängden på en fastighet med betydligt . Enligt regler är det dock endast de senaste fem årens investeringar som man får göra avdrag för. Trots att det är lika värdehöjande . Till detta exempel med takpannorna kan det faktum läggas att begreppet standardhöjande har utökat möjligheten för än märkligare tolkningar. Till exempel räknas inte förändringen från gamla betongpannor till nya betongpannor som en standardhöjning, vilket det naturligtvis är, medan däremot förändringen från takpapp till betongpannor, det vill säga ett bättre material, kan betecknas som en standardhöjning och därmed ge underlag för avdrag. Överklagas då beslut till förvaltningsdomstol ges den överklagande i regel rätt. Detta gör den nuvarande lagstiftningen oklar och rättsläget osäkert. måste naturligtvis en gräns dras någonstans då det är rimligt att få avdrag för vissa investeringar. När granskar inkomna kapitalvinstberäkningar visar det sig att det begås många misstag när det gäller att göra rätt avdrag. Det finns sålunda ett klart behov av förenkling och en tydligare lagstiftning inom detta område.
mot · H7022160 · 2019-10-03 00:00:00 — Ökat trafiksäkerhetsmedvetande bland utryckningsförare ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till ett högre trafiksäkerhetsmedvetande hos utryckningsförare och tillkännager detta för regeringen. Det kan tyckas självklart att poliser, brandkårer och ambulanser ska uppträda på ett trafiksäkert och lämpligt sätt, även under utryckningar. Men tyvärr råkar utryckningsfordon emellanåt ut för olyckor i tjänsten. Kostnaderna för olyckorna är omfattande: Människor skadas eller i värsta fall dödas, och att en utryckning dessutom försenas eller rent av ställs in är också illa och utsätter i sin tur människor och egendom för fara. För många utryckningsförare är detta ett arbetsmiljöproblem och en orsak till många av de arbetsskador som de drabbas av. Det är naturligt att trafiksäkerhetsmedvetandet varierar från förare till förare. Det är positivt att en nationell förarutbildning inom polisen har införts, men inom polisen finns också en betydande oro för att problemet ska förvärras då polishögskolornas nya elever ofta har betydligt mindre körvana än tidigare årskullar. Dessvärre fortsätter olyckor i samband med utryckningar att ske runt om i landet vad gäller polisbilar, brandbilar och ambulanser. Det är därför angeläget att göra en översyn av möjligheten att förbättra utbildningarna och trafiksäkerhetsmedvetandet i allmänhet hos utryckningsförare.
mot · H7022161 · 2019-10-03 00:00:00 — Se över reglerna och prövningen av olika handikapp för att få behålla sitt körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över gällande lagstiftning och återkomma med förslag till om en förändrad lagstiftning som ger möjlighet för personer med mindre allvarliga handikapp att få sin lämplighet prövad, genom exempelvis ett körprov och simulatortest, innan körkortet eventuellt dras in, och detta tillkännager för regeringen. För att få lov att ta och behålla körkort i måste den enskilde uppfylla krav om medicinsk lämplighet, och det handlar bland annat om syn, hörsel och andra hälsoaspekter som är viktiga i trafiken. Tyvärr så tolkar Transportstyrelsen sitt uppdrag på det sättet, att man återkallar körkort när man får misstankar om att någon har ett väsentligt handikapp. Detta gäller inte minst om det handlar om synfältsbortfall av mindre eller högre grad. Detta istället för att som i andra EU-länder först pröva handikappet, och därefter besluta vilka restriktioner som kan komma ifråga. I ett inslag i () ställer sig Transportstyrelsens chefsläkare, , positiv till ett motsvarande system i för personer som inte har allvarligare synavvikelser än vad som är möjliga att få dispens för. För att ändra på dagens system krävs dock en ändring i körkortslagen. Regeringen bör därför se över gällande lagstiftning och återkomma med förslag till om en förändrad lagstiftning som ger möjlighet för personer med mindre allvarliga handikapp att få sin lämplighet prövad, genom exempelvis ett körprov och simulatortest, innan körkortet eventuellt dras in.
mot · H7022162 · 2019-10-03 00:00:00 — Ny järnvägsförbindelse mellan och genom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att bygga dubbelspår på järnvägsförbindelsen mellan och genom och tillkännager detta för regeringen. Det är avgörande med en god infrastruktur mellan och som är varandras viktigaste exportmarknader. Bra transportförbindelser mellan länderna underlättar för både godstransporter och pendlande mellan länderna. Särskilt viktiga är förbindelserna mellan , och . Inte minst då största hamn är just hamn. En mycket betydande del av export och import går med lastbil längs , ofta till och från hamn. För hamns möjlighet att utvecklas, vilket är av strategisk betydelse för såväl som hela , är förbättrade järnvägsförbindelser mellan och av stor betydelse. Därtill är den omfattande lastbilstrafiken på genom och in i problematisk ur trafiksäkerhets- och miljöperspektiv. Trafiken över är mycket omfattande, och dess volym är till och med större än trafiken på . Existerande tågförbindelse mellan och är därmed undermålig avseende både gods- och persontrafik. Transporttiden för gods på sträckan är ungefär dubbelt så lång med tåg jämfört med lastbil. Även vad gäller persontrafiken är tåget något långsammare än både bil och buss mellan och . Det är därför inte förvånande att järnvägens andel av transporterna för såväl personer som gods är klart mindre än vägtrafikens. Det är resultatet av att existerande järnvägsförbindelse –inte lever upp till näringslivets och invånarnas krav och efterfrågan. Det skulle också ha en mycket stor betydelse för näringsliv och de orter som ligger utefter banan. Dessvärre underskattas ofta betydelsen och effekterna av god infrastruktur och en tillfredsställande järnvägsförbindelse mellan och och vidare ned till kontinenten. Det finns ett stort intresse från sida att förbättra järnvägsförbindelsen mellan och . Den norska regeringen tillsatte exempelvis en utredning för att få fram realistiska förslag för en förbättring av järnvägssträckan. Man har även tidigare visat intresse för att vara beredd att ansvara för delar av ekonomin. I –finns en befolkning på omkring 3 miljoner människor och ett varierande näringsliv med många framgångsrika företag. Här finns en stor tillväxtpotential som dessvärre hämmas av den undermåliga järnvägsinfrastrukturen. Om järnvägstrafiken på sträckan ska öka behöver restiden kortas ordentligt, har norska och konstaterat i en rapport. Således krävs en utbyggnad till dubbelspår mellan och . I sammanhanget är det därför förvånande att planeringen för utbyggda järnvägsförbindelser mellan och inte har kommit längre. Således behöver en förstudie omgående genomföras om dubbelspårig järnväg mellan och genom . I ett sådant utredningsarbete bör möjligheterna till både privat och offentlig finansiering studeras. En annan aspekt i sammanhanget är behovet av samhällsekonomiska beräkningar. Handelskammaren i har tagit fram en studie som visar att projektet är en av de mest lönsamma infrastrukturinvesteringar vi kan göra i . Med anledning av ovanstående finns det all anledning att göra en översyn för att förbättra järnvägsförbindelsen mellan och genom .
mot · H7022163 · 2019-10-03 00:00:00 — Bättre möjligheter för polisen att publicera bilder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheten för polisen att publicera bilder så att allmänheten kan hjälpa till att klara upp fler brott och tillkännager detta för regeringen. Vid flertalet tillfällen har polisens publicering av bilder på misstänkta gärningsmän i medierna lett till att brott upp i högre grad än polisens uppklaringsprocent. Information till allmänheten ökar chansen att kunna identifiera brottslingar och bidrar därmed också till att brottsligheten kan minska. Brottslighet och otrygghet är ett av våra största samhällsproblem. drabbas alltför många av brottsligheten i i form av stölder, grova rån, bostadsinbrott och bedrägerier. Detta är allvarligt och polisen måste bli bättre på att lösa dessa brott. Förutom de ekonomiska konsekvenserna av dessa brott drabbas även den enskilde psykiskt. Vi behöver en trygghet att lita på. Brott ska utredas och polisen ska komma när man ringer. Alltför ofta sker det att en polisanmälan inte leder någonstans. behöver fler poliser, vilket föreslagit, men polisen måste även få bättre juridiska verktyg att möta denna brottslighet. Ett av dessa verktyg är möjligheten att publicera bilder på misstänkta gärningsmän. Det finns såklart en balansgång mellan integritetsskyddet för den enskilde och polisens möjligheter att identifiera en misstänkt gärningsman på ett snabbt och effektivt sätt. Däremot skall denna balans inte omöjliggöra för polisen att identifiera gärningsmän. Det ska vara grundläggande att lagstiftningen utgår från att skydda brottsoffer, inte brottslingar. Polisen bör därför kunna använda sig av och publicera bilder från säkerhetskameror för att med hjälp av allmänheten kunna identifiera gärningsmännen. Med anledning av ovanstående bör polisen få bättre möjligheter att kunna publicera bilder så att allmänheten kan hjälpa till att klara upp fler brott.