mot · H7023106 · 2019-10-03 00:00:00 — Kommande satsningar på sänkta inkomstskatter bör i högre utsträckning vara inriktade på att komma fler till del. Med en möjlighet att tjäna mer innan lön beskattas skulle framförallt de med lägre inkomster gynnas. I statsbudgeten införs ett höjt grundavdrag inom stödområde A och B. vill se över möjligheten att genomföra ytterligare höjningar av grundavdraget inom dessa områden i syfte att utjämna den orättvisa skillnad i kommunalskatt som finns mellan landsbygdskommuner och övriga kommuner. Det skulle gynna den som bor utanför de större städerna och stimulera den lokala ekonomin. Den gröna omställningen ska stärka landsbygderna I många av landsbygder betyder bilen frihet. Men framförallt är den en nödvändighet. Ökande drivmedelspriser slår därför hårt mot den som saknar alternativ. är omställningen från fossilberoende till klimatneutralitet minst lika viktig för landsbygder som för städerna. För det är landsbygdernas näringar som drabbas hårdast av torka, bränder, stormar och rubbade ekosystem. Den politik som utformas för att uppnå klimatmålen får därför inte bestraffa de människor som bor i landsbygder. I stället måste politiken se verkligheten, se de långa avstånden, och ge människor en möjlighet att få ihop sin vardag. När man jämför olika delar av och i vilken utsträckning man genom skatter och avgifter betalar för att resa med bil står det klart att skillnaderna är stora. I landsbygder betalar man en betydligt större andel av bilens samhällsekonomiska kostnader jämfört med i tätorter. Strävan bör vara att utjämna ojämlikheter som en del av en skatteväxling inom transportsektorn. Det måste vara möjligt för människor att leva och verka i hela landet parallellt med den nödvändiga omställningen till hållbara transporter. Ska detta lyckas behövs en bred översyn av skatterna på området. Utgångspunkten bör vara att skattesystemet tar hänsyn till både klimatnytta och de geografiska förutsättningar som råder i . vill också se över reseavdraget i syfte att det ska ta större hänsyn till avstånd. En differentiering av avdraget riktad mot delar av landet som saknar kollektivtrafik bör också övervägas i samband med denna översyn. behöver ett samlat grepp tas kring de regler och skatter som är kopplade till mobilitet så det går att finna nya modeller som tillgodoser landsbygdernas behov. För människor, inte minst ungdomar, som bor i lands- och glesbygder är möjligheten till samåkning av stor betydelse. Därför bör skatteregler utredas i syfte att åstadkomma moderniseringar som innebär att delningstjänster i högre grad kan användas. Dessutom bör A‑traktorer ges möjlighet att färdas i motsvarande hastighet som så kallade EU-mopeder. Inkludera landsbygdernas förutsättningar i beslutsfattandet är uppdelat i tre zoner inom vilka statliga bidrag utgår för snöröjning. I glest befolkade delar av landet medför detta problem, inte minst längs enskilda vägar. I dessa områden, där tillgången till snöröjningsentreprenörer är begränsad och kostnaden för att köpa snöröjning på enskilda vägar är extra stor, vill vi se över möjligheten att införa en fjärde zon för snöröjningen där särskilt stöd behövs för att upprätthålla framkomligheten och trafiksäkerheten . bör också ges ett tydligt uppdrag att underlätta upphandling av vinterväghållning i samverkan med andra väghållare. För att upprätthålla rimlig standard på vägarna året om i hela landet vill också införa en lägsta godtagbar standard inom vägnätet. När politiska beslut fattas bör hänsyn tas till hur landsbygderna påverkas. förordar därför landsbygdssäkring av politiska beslut. I praktiken innebär det att konsekvensbeskrivningar, likt de som genomförs kopplat till påverkan på miljö och jämställdhet, görs. Detta bör genomföras såväl nationellt som regionalt och kommunalt. Många som bor i landsbygder har drabbats av tvångsanslutning till kommunala vattentjänster, vilket medfört stora kostnader. I åtskilliga fall finns andra lösningar som skulle ge samma miljönytta. vill att alternativa lösningar i högre grad beaktas och att det finns en proportionalitet i förhållandet mellan kostnaden för enskilda hushåll och nyttan med en tvångsanslutning. Kontanthanteringen är en viktig service för den svenska ekonomin och för människors möjlighet att fritt välja betalningsmedel. Den utredning som genomförts kring kontanthanteringen har pekat ut en rad förslag som bör genomföras för att säkra kontanthanteringen i hela landet. Det handlar bland annat om att banker som erbjuder betalkonton och har en inlåning från allmänheten ska vara skyldiga att tillhandahålla kontantuttag och dagkassehantering i en sådan utsträckning att det finns en rimlig tillgång till dessa tjänster i hela . anser att utredningens förslag ska ses som en lägsta acceptabel nivå för kontanthanteringen i . Utöver detta bör en översyn av tillgången till postservice i hela landet genomföras. Civilsamhälle och föreningsliv spelar ofta en viktig roll för livskraft och livskvalitet i landsbygder. Därför behöver civilsamhällets förutsättningar värnas. En del i det är att säkerställa tillgången till mötesplatser och allmänna samlingslokaler som kan fungera som en demokratisk infrastruktur. är samlingslokalerna viktiga för ett levande kulturliv i hela landet. Skatteutjämningssystemet är viktigt för att upprätthålla likvärdighet i hela landet. ser vi betydande brister i dagens system. går stora delar av skatteutjämningen till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. Därför finns behov av en översyn. vill se ett skatteutjämningssystem som vilar på en rad grundläggande principer. Dels bör systemet utgå från en garanterad servicenivå i hela landet. behöver det vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Det måste löna sig för en kommun som gör reformer för att stärka företagsamhet och jobbskapande, snarare än att man fråntar kommuner deras ansvar för sin ekonomiska politik. För många av landets glest befolkade kommuner är det dock uppenbart att det finns strukturella förutsättningar som gör det svårt att klara behovet av service utan ett system för skatteutjämning. Därför bör gleshet i högre grad beaktas inom ramen för utjämningssystemet. har vi sett hur regeringar har använt sig av en allt rikare flora av riktade statsbidrag. Detta urholkar i grunden det kommunala självstyret. Eftersom de riktade statsbidragen också måste sökas skapar det svårigheter för små kommuner med begränsade förvaltningsresurser att söka dessa bidrag. anser därför att statsbidrag som regel bör vara generella. Frihetsreformer för byggande och bostäder i hela landet råder underskott på bostäder i nästan hela . I vissa av landsbygder är marknaderna svaga. Låga bostadspriser gör det svårt att få lönsamhet i investeringar när fastighetsvärdet måste skrivas ner så fort huset är byggt. På andra håll är det byggregler och byråkrati som står i vägen. Det kan handla om allt från riksintressen till strandskydd och långa handläggningstider. Möjligheter behöver därför skapas för att gynna nybyggnation av bostäder i landsbygder. Enklare regler för byggandet kan spela stor roll för att möjliggöra ett ökat byggande. Därför föreslår vi kraftigt förenklade regler utanför detaljplanelagt område. För att underlätta byggande och företagande i hela landet föreslår vi att bygglovskraven slopas utanför detaljplanelagt område, men att kommunerna ges möjlighet att avgöra var bygglov fortfarande ska krävas. På så sätt kan det kommunala självstyret stärkas över både byggpolitiken och den lokala utvecklingen. Dessutom ger det fler möjlighet till ett ökat inflytande över sin egen mark. Vidare vill vi avskaffa kraven på bygglov för , husbilar och villavagnar som står uppställda på campingplatser. Dagens krav leder inte minst till osäkerhet och ökad administration för dem som driver campingplatser. Ungefär halva är klassat som statligt riksintresse. Det är för mycket. De myndigheter som identifierar var riksintressen finns tenderar att vara oprecisa när dessa områden pekas ut. Därför måste riksintressena preciseras så att mindre mark omfattas. Dessutom är det viktigt att riksintressena återkommande aktualiseras. Det är anledningen till att vi också vill se en solnedgångsparagraf som gör att riksintressen avskrivs om de inte aktualiserats eller tagits i anspråk inom . Lantmäteriets handläggningstider är alldeles för långa. För att effektivisera lantmäteriverksamheten behövs liberaliseringar. Det måste bli möjligt för andra aktörer att ta över delar av det som är Lantmäteriets ansvarsområden. Det behöver också bli lättare för kommuner att inrätta kommunala lantmäterier. På så sätt kan kostnaderna minskas och handläggningstiderna kortas. skapas också en bättre arbetsmarknad för bland annat lantmätare, vilket gör att de som sökt sig till andra branscher får incitament att söka sig tillbaka till yrket. Andrahandsuthyrning är viktig för en väl fungerande bostadsmarknad. Inte minst för branscher med en hög grad säsongsarbetare, men också för tillgången till bostäder i stort. Besöksnäringen skulle också gynnas av regler som gör det lättare att hyra ut delar av den egna bostaden. I finns ett system som gör det möjligt att hyra ut upp till halva sin bostadsyta skattefritt. Vi vill att denna modell utreds för att se hur den kan anpassas till svenska förhållanden. Byggande och bostäder på svaga marknader För att underlätta byggande på svaga bostadsmarknader behöver nedskrivningsreglerna ses över och möjligheten till portföljvärdering – det vill säga att se nybyggnation som en förstärkning av bolagets totala bestånd – utvärderas. Dessutom behöver berörda myndigheter stärka sin rådgivande verksamhet för att underlätta för kommuner att bygga bostäder utan att riskera att hamna i konflikt med den så kallade allbolagen, och i slutändan . Kreditgarantierna bör också bli mer effektiva och fokuseras tydligare mot svaga marknader. Runtom i landet finns många hus som står öde. Detta är ett av många exempel på ett dåligt utnyttjande av befintligt bostadsbestånd. I många av dessa hus finns ett betydande renoveringsbehov. För att minska trösklarna för människor att ta sig an denna typ av hus och på så sätt bidra till att fler bostäder tas i bruk i landsbygder vill vi utreda ett slopande av fastighetsavgiften för den som för permanentboende tar över en byggnad som inte används. EU och frihetsreformer för landsbygder För att konkurrenskraften för de gröna näringarna ska bli bättre behövs rimliga spelregler inom . Därför bör målet vara en gemensam generell djurskyddslagstiftning på EU-nivå som ser till så att det EU-gemensamma djurskyddet lyfts till minst svensk nivå. Det gör också att alla konsumenter kan lita på den mat vi konsumerar. EU är en viktig exportmarknad; att är en del av den inre marknaden är av stor betydelse för såväl stora som små företag. För stora företag är ofta steget ut på den internationella marknaden litet. För små företag kan det vara betydligt svårare. Därför behövs en tydlig strategi till stöd för små och medelstora företags möjligheter att exportera på EU:s inre marknad. Implementeringen av EU-direktiv är ett återkommande gissel för svenska företag. I synnerhet för små företag med begränsade förutsättningar att hantera invecklad byråkrati. utmärker sig ofta genom att överimplementera . För att minska dessa problem menar vi att bör övergå till att i normalfallet direktimplementera EU-direktiv. Som regel bör detta ske på miniminivå, och endast när starkt vägande skäl finns bör detta uttryckas i särskild lagstiftning. För att hantera denna problematik har infört ett implementeringsråd. Det finns skäl för att ta inspiration av den danska modellen, exempelvis genom att utveckla . Klimatutmaningarna är en global ödesfråga. har goda förutsättningar att bidra med grön och förnybar energi. Genom har EU:s länder möjlighet att göra klimatåtaganden genom att exempelvis investera i grön energiproduktion i andra länder. Behoven av investeringar för att ställa om energisektorn i EU är mycket stora. Vårt land har stor potential att bidra med mer förnybar och grön energi, och därför bör vi också välkomna att denna typ av investeringar görs i . Vi behöver därför bli bättre på att locka internationella energiinvesteringar hit. Detta är något som kräver ett strategiskt arbetssätt. En lyckad strategi skulle kunna innebära nya möjligheter för landsbygder att bidra till den gröna omställningen som jobb och tillväxt skapas. Klimatförändringarna ställer krav på att ligga steget före. Därför vill att medel från ska kunna användas till förebyggande insatser ifall det är konstaterat att det föreligger ett akut hot om naturkatastrofer. Stödet ska gå till insatser som snabbt kan återställa samhällsfunktioner. ges stöd enbart efter – eller i direkt anslutning till – katastrofer. Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C) Per Schöldberg (C) Per Åsling (C)