ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022462 · 2019-10-03 00:00:00 — Borttagande av det skatterättsliga företrädaransvaret ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att det skatterättsliga företrädaransvaret ses över och tillkännager detta för regeringen. I lagstiftningen om aktiebolag finns en viktig bärande princip som innebär att ägare och medarbetare inte är personligt ansvariga för bolagets skulder. Detta gäller dock inte skatten. När ett företag saknar medel att betala skatten i rätt tid på grund av likviditetsproblem, så måste bolagets företrädare i princip omgående vidta åtgärder som att avveckla företaget. Av praxis är utvisat att det är tillräckligt att en företrädare har varit sen med att vidta erforderliga avvecklingsåtgärder för att kunna bli personligt betalningsskyldig. Någon större hänsyn tas inte till den bakomliggande anledningen till förseningen. Staten genom kan välja mellan att aktualisera ansvar antingen genom aktiebolagslagen (2005:551) (ABL) eller genom skatteförfarandelagen (2011:1244) (SFL). I SFL till skillnad från ABL innehar staten en särställning i borgenärshänseende. Företagande är viktigt för välstånd och för vår svenska välfärdsmodell. De som väljer att starta företag tar oftast risker i sin verksamhet och det händer ibland att de misslyckas. Det är väldigt viktigt att konsekvenserna av ett misslyckande inte får vara alltför omfattande. Det finns stora risker att den svenska lagstiftningens konsekvenser för ett affärsmässigt felbeslut hämmar svenskt företagande i stort. I företagsformen aktiebolag finns det en princip om begränsat ansvar, som innebär att ägarna till bolagen inte är personlig ansvariga för skulderna. Denna princip är väldigt viktig och möjliggör ett rimligt risktagande för den som startar ett företag och det leder även till en effektiv kapitalbindning. Som ägare ska du kunna satsa pengar i bolaget utan att behöva vara orolig att företagets skulder senare kan belasta dig privat. Man måste kunna som företagare veta vad man riskerar. I bolagsrätten finns ett antal undantag från principen om personligt ansvar för bolagets skulder, när det kommer till situationer som kan anses som allvarligt klandervärda. Dessa undantag är i mångt och mycket väl avvägda och balanserar olika intressen på ett bra sätt. När det kommer till personligt ansvar kopplat till bolagets skatteskulder så är dock lagstiftningen problematisk. I dessa fall så är ansvaret för skatteskulder betydligt strängare än för andra skulder. Om man som bolag har likviditetsproblem och inte har tillräckligt med medel att betala skatten i rätt tid så måste bolagets företrädare vidta åtgärder som att avveckla bolaget. Om man inte gör detta senast på förfallodagen för skatterna så anses bolagsföreträdaren ha agerat illojalt och oseriöst på ett sätt som innebär att personligt ansvar blir följden. Det är stor risk att bolagsföreträdaren i detta fall själv måste betala bolagets skatteskuld. Detta ansvar är orimligt hårt och riskerar att vara företagshämmande. Vidare så kan man nog med fog hävda att företrädaransvaret för skatteskulder strider mot viktiga associationsrättsliga principer. i (M)
mot · H7022464 · 2019-10-03 00:00:00 — Nationell handlingsplan för sällsynta diagnoser ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att upprätta en nationell handlingsplan för sällsynta diagnoser och tillkännager detta för regeringen. Så kallade sällsynta diagnoser drabbar ett fåtal individer per diagnos. Diagnosernas sällsynthet innebär vissa problem, som t ex bristande information, sen eller utebliven diagnos samt avsaknad av behandling. I anses en diagnos som sällsynt om den förekommer hos högst 1 på 2 000 individer. I har vi en snävare definition, här anses en diagnos sällsynt om den finns hos högst 1 på 10 000. är – tillsammans med , och – bland de sista EU-medlemsländerna som saknar en nationell plan för sällsynta diagnoser! Detta trots att det har gått Europeiska rådets rekommendationer om att varje land bör ta fram en nationell plan eller strategi för sällsynta diagnoser för ökad koordination, samarbete och samordning av alla relevanta aktörer inom området. Att tillskapa en nationell plan för behandling av sällsynta diagnoser är en nyckelfaktor för att lyckas med utmaningen att förbättra livet och sjukvården för personer som har en sällsynt diagnos. En nationell plan behövs för att kunna erbjuda tillgång till tidig diagnos, samt säker och effektiv behandling för personer som har en sällsynt diagnos och som är hemlösa inom vården. i (M)
mot · H7022465 · 2019-10-03 00:00:00 — Avskaffande av dubbelregistrering vid älgjakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den s.k. dubbelregistreringen vid älgjakt och tillkännager detta för regeringen. Inom delar av renskötselområdet i tillämpas s.k. dubbelregistrering av älgjakt. Markägaren som vill jaga älg skall registrera jaktmarkerna som älgjaktsområden hos . Detta görs inom renskötselområdet liksom i övriga landet av markägaren eller jakträttshavaren. Den s.k. dubbelregistreringen innebär dock att alla marker inom en samebys renskötselområde även kan registreras som älgjaktsområde av aktuell sameby, detta innebär med andra ord att älgjaktsområdet registreras en andra gång. I praktiken innebär detta att älgjakt bedrivs av två olika jaktlag med varsin tilldelning av älg från . Systemet skapar stora och onödiga konflikter mellan renägande samer och det andra jaktlaget som jagar i aktuellt område. Förutom att det kan skapa problem med jaktsäkerheten när två jaktlag jagar på ett och samma område, så blir det även konsekvenser av att en planerad förvaltning av älg försvåras inom renskötselområdet. En medveten älgförvaltning måste bygga på kunskap om både älgstam och avskjutning. För att denna resurs skall kunna skötas uthålligt bör endast ett jaktlag jaga på varje område. Därför bör dubbelregistreringen avskaffas och registreringen av älgjaktsområdet förbehållas markägaren eller den till vilken markägaren upplåtit sin jakträtt. i (M)
mot · H7022466 · 2019-10-03 00:00:00 — Gör kravet på personalliggare i byggverksamhet till ett renodlat arbetsgivaransvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kravet på personalliggare i byggverksamhet till att vara ett renodlat arbetsgivaransvar och tillkännager detta för regeringen. I skatteförfarandelagen finns det regler om personalliggare inom branscherna restaurang-, frisör- och tvätteriverksamhet samt byggverksamhet. När det gäller de tre förstnämnda områdena så ligger ansvaret för föreliggande av personalliggare på det företag som har anställda som utför tjänsterna inom respektive bransch. Men när det kommer till byggverksamhet så är det däremot en annan ordning. Då är det istället beställaren av en byggnation som är delvis ansvarig för att det företag som har anställda och som utför tjänsten har personalliggare. Genom att ändra lagstiftningen så blir det företaget som är arbetsgivare och har rådighet över situationen, som också har det fullständiga ansvaret för att närvaro respektive frånvaro registreras. Det är orimligt att en kund ska ha ansvaret för att en arbetsgivare ska uppfylla sitt ansvar enligt skatteförfarandelagen. i (M)
mot · H7022467 · 2019-10-03 00:00:00 — Införande av en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att införa en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. I har vi unikt tillåtande konfliktregler på arbetsmarknaden. I praktiken är det endast fackförbunden som har möjlighet att tillgripa stridsåtgärder. Om en arbetsgivare tillgriper stridsåtgärder i form av en lockout är det i princip alltid till skada för den egna verksamheten. Lockout förekommer därför oftast endast som en svarsåtgärd från arbetsgivarna med syfte att begränsa skadan av de fackliga stridsåtgärderna. Det innebär inte någon utvidgning av konflikten. En facklig organisation kan å andra sidan åstadkomma stor skada för ett företag genom att ta ut ett fåtal nyckelpersoner i konflikt. Den nuvarande utformningen av reglerna om stridsåtgärder skapar en obalans i parternas förhandlingsstyrka till den fackliga partens fördel. Det innebär att förhandlingsresultaten inte blir väl avvägda. Det drabbar svenska företags konkurrenskraft i form av till exempel för höga ingångslöner eller för höga kostnadsnivåer. Kollektivavtalens attraktivitet minskar också, vilket minskar legitimiteten i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det primära skälet till att företag och arbetsgivarorganisationer tecknar kollektivavtal är att få arbetsfred. Möjligheten i till sympatiåtgärder innebär att stridsåtgärder kan användas mot parter som redan är bundna av kollektivavtal. Arbetsgivarna får alltså inte arbetsfred trots att de redan har betalat för den genom att ingå kollektivavtal. Fackliga stridsåtgärder syftar vanligtvis till att få till stånd kollektivavtal med önskat innehåll, men fackförbund som inte träffar kollektivavtal och därmed inte förbinder sig till fredsplikt kan utnyttja den vida stridsåtgärdsrätten för andra syften. Parterna på arbetsmarknaden kan genom stridsåtgärder åstadkomma omfattande skador i samhället. Fackliga organisationer brukar framhålla att de tar ett stort ansvar för konfliktreglernas tillämpning och att de enbart vidtar stridsåtgärder när det är motiverat. Man kan alltså säga att skyddet mot orimligt ingripande stridsåtgärder består i att parterna förutsätts ha ett gott omdöme. Det skyddet är otillräckligt. Därför bör det av de lagbestämmelser som reglerar konfliktåtgärder framgå att överdrivet långtgående stridsåtgärder inte är tillåtna. Mot denna bakgrund är det av största vikt att man inför en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder på arbetsmarknaden. En stridsåtgärds syfte och omfattning ska stå i proportion till dess konsekvenser och vilka effekter den får för företagen och tredje man. Det ska finnas en rimlig proportion mellan mål och medel. i (M)
mot · H7022468 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att hålla samman den kommunala budgetprocessen och tillkännager detta för regeringen. Efter valet så har rekordmånga kommuner, regioner och landsting andra styren än de traditionella blocken. Detta innebär i sig inte något problem, utan kan vara en sund uppluckring av förlegade motsättningar, och istället skapa konstruktiva och lösningsfokuserade samarbeten för att lösa välfärdens utmaningar. Valresultaten gjorde dock att det på många håll inte bildats styrande majoriteter, utan att det istället är minoriteter som styr. Det är något som kan innebära problem. Dels för att få en förutsägbar styrning av kommunen, och att hushålla med resurser på ett bra sätt. Dels ur ett demokratiskt perspektiv, då det blir väldigt svårt för medborgare att utkräva ansvar. Det som dock ställer till problem på ett sätt som skulle behöva rättas till genom en förändring av kommunallagen, är när beslut om kommuns budget ska beslutas. En mer sammanhållen process vore mer än önskvärd. Statens budget fattas med ett beslut Statens budget hanteras på ett sådant sätt, att budgeten tas i ett beslut. Alla skatteförändringar tas samlat med utgifterna, och praxis är att inte att bryta ut enskilda delar. Därtill finns ett system med utgiftstak framåt, för att ekonomin ska vara hållbar . Det är ett sunt sätt att hantera en styrning via budget på. Samlade budgetalternativ ställs mot varandra, och för att förvissa sig om att få en majoritet så får förhandling ske mellan partier. Besluta om den kommunala budgeten i ett klubbslag Kommunallagen, som bland annat styr det sätt kommunerna ska upprätta sin budget på, borde ändras för att inte splittra upp budgetbeslut i olika delar. Om en styrande minoritet inte får igenom sin budget, så finns det då ett annat budgetalternativ som samlat har fått större stöd, och som då ska gälla istället. Detta innebär att det inte går att bryta ut enskilda delar ur budgeten, eller att ge separata uppdrag inom ramen för budgeten. Om fullmäktige fattar beslut om en ny utgift som inte är budgeterad, så måste detta som tidigare innefatta anvisning om hur finansiering sker. Ett sådant avsteg bör liksom tidigare kunna göras utan att ändra hela budgeten. Att ta kommunens budget i ett klubbslag behöver ske genom en förändring av åttonde kapitlet i kommunallagen (1991:900) där ekonomisk förvaltning och budgetprocessen i kommunerna regleras. bör ställa sig bakom en sådan förändring, och tillkännage denna hållning till regeringen som sin mening.
mot · H7022470 · 2019-10-03 00:00:00 — Möjlighet att vittna anonymt vid rättegång ställer sig bakom det som anförs i motionen om vittnens anonymitet vid rättegångar och tillkännager detta för regeringen. Allt som oftast rapporteras om att vittnen till olika våldsbrott inte vill vittna vid rättegångar av rädsla för repressalier. Att personer som bevittnat skeenden som skall avhandlas av domstol är en av grundstenarna i en rättsstat. När vittnen avstår från att medverka vid rättegångar, alternativt förändrar sina vittnesmål av rädsla är risken stor för att domstolarna utfärdar felaktiga domar. Utvecklingen mot att alltfler vittnen avstår från att avge vittnesmål måste tas på allvar och åtgärder vidtas för att undvika att rättssystemet urholkas. Att vittnen ej vill avlägga vittnesmål är inte unikt för . , och är exempel på tre länder som ändrar sin lagstiftning och tillåter anonyma vittnesmål. införde möjligheter för anonyma vittnen vid rättegång 2001. En svensk utredning, SOU 2004:1, lyfte upp frågan om att anonyma vittnen eventuellt kunde bli aktuellt . Även tillåter anonyma vittnen under särskilda omständigheter. tillät anonyma vittnen vid två domar är 1996 och 2012. Även om de mål som hanteras av skiljer sig åt från de mål som avhandlas i de svenska domstolarna finns här erfarenheter som kan ligga tillgrund för ändring av den svenska lagstiftningen i syfte att tillåta anonyma vittnesmål. Kriterier som behöver uppfyllas för att anonyma vittnesmål skall gillas bör bland annat vara att det föreligger risk för vittnets eller dennes familjs liv och hälsa. Vad gäller rättegången behöver denna erbjuda tillräcklig rättssäkerhet i syfte att garantera att de juridiska ombuden, åklagare och försvar, ges möjlighet att ställa frågor. Den åtalades rättigheter måste garanteras liksom vittnets rättigheter.
mot · H7022471 · 2019-10-03 00:00:00 — Minimera riskerna för rabiesutbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att minska riskerna för rabiesutbrott och tillkännager detta för regeringen. har varit rabiesfritt , vilket är unikt, mycket tack vare vårt geografiska läge och strikta införselkrav för djur. I stora delar av världen är rabies ett omfattande problem. WHO uppskattar att tiotusentals människor avlider i rabies . Ökad illegal handel med hundar ökar risken för att skall drabbas av ett rabiesutbrott. noterades en ökad handel med insmugglade hundar trots omfattande informationskampanjer om riskerna med illegal handel. Enligt upptäcks endast en bråkdel av de illegalt insmugglade hundarna. hanterade 212 ärenden omfattande 258 djur varav 141 påträffades i och 117 hundar avvisades vid gränsen. Utöver att smuggling utgör ett stort lidande för hunden kan den illegala handeln även medföra att rabiessmittade hundar kommer in i . Smittade hundar utgör en hälsofara för såväl människor som djur. I en rapport från uppskattas risken att få in minst en rabiesinfekterad hund till . Insatser för att minimera risken för en återintroduktion av rabies i kräver åtgärder inom många olika nivåer i samhället. Insmugglade hundar utgör en stor och onödig risk för att rabies återuppstår i . Myndigheterna har en viktig funktion att fylla i det förebyggande arbetet för att motverka införsel av insmugglade hundar. En förbättrad hantering av smittskyddshändelser i samband med frågeställning hos insmugglade hundar är en åtgärd. bör få ett tydligare uppdrag att uppmärksamma frågan om insmuggling av hundar. Medborgarna bör också uppmärksammas på riskerna med illegal import av hundar liksom djurägarens ansvar.
mot · H7022472 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenkling för företag och tillkännager detta för regeringen. inrättades som ett led i regeringens arbete med regelförenkling för företag. Erfarenheter från andra länder visar att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel. har till uppgift att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. Om ett författningsförslag kan få effekter av betydelse för företag ska departement och myndigheter skicka förslaget och den tillhörande konsekvensutredningen till . granskar konsekvensutredningar och yttrar sig över om dessa uppfyller de krav som ställs enligt 6 och 7 §§ i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Ett ytterligare uppdrag som har är att på begäran från departement bistå med att granska konsekvensutredningar angående förslag från EU som bedöms ha påverkan på företag i samt lämna en rekommendation om en svensk konsekvensutredning bör upprättas och vad utredningen i så fall bör innehålla. På står att läsa att regeringen vill att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Trösklarna för att fler företag startar, investerar och växer i ska sänkas. Regelförenklingsarbetet är centralt i arbetet med att nå regeringens övergripande mål om fler jobb i fler och växande företag. Kärnan i arbetet är att utforma regler, processer och förfaranden så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Genom att skapa ett effektivare regelverk och därigenom minska företagens administrativa börda frigörs tid och resurser som istället kan läggas på att utveckla verksamheten. Regelförenkling är i bred bemärkelse ett arbete med att ta fram enkla, kostnadseffektiva och ändamålsenliga regler som skapar bra ramvillkor för företagen. Detta låter utmärkt och borde borga för att rekommendationer hörsammas av regeringen och att arbetet med att förenkla regelverken för företagande. Tyvärr visar det sig att så inte är fallet. Små och medelstora företag har stora kostnader på grund av omfattande regelverk och lagstiftning. Enligt en enkätundersökning av publicerad framgick att av företagen att de upplevde att regelbördan ökat . Cirka en tredjedel av de svarande företagen angav att de skulle spara om regelverket förenklades, ytterligare en tredjedel svarade att de trodde sig kunna spara mer än med ett enklare regelverk. Det finns med andra ord en stor potential för företagare att frigöra tid för just företagande med ett förenklat regelverk och lagstiftning. presenterade en egen mätning som visade att av företagen saknade förtroende för regeringens arbete med regelförenklingsarbete. Undersökningarna åskådlig tyvärr att regeringen inte prioriterar arbetet med att förenkla de förordningar och lagstiftning som svenska företagare dignar under. Det tar tid att ändra uppfattningar liksom lagstiftning. För att skynda på processen med att öka svenskt företagandes produktivitet behöver arbete prioriteras och dess förslag beaktas av regeringen.
mot · H7022473 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att familjeveckan ej bör införas och tillkännager detta för regeringen. Den så kallade familjeveckan bör ej införas. Målgruppen för familjeveckan är föräldrar till barn mellan fyra och . Familjeveckan innebär att de föräldrar som förvärvsarbetar erhåller ytterligare tre lediga dagar inom ramen för föräldraförsäkringen. Dagarna skall kunna tas ut när barnen inte kan vara i skolan på grund av lov, planeringsdagar eller liknande. Fullt utbyggd avser familjeveckan att inkludera . Den svenska föräldraförsäkringen är väl utvecklad ur ett internationellt perspektiv. omfattade anslaget till föräldraförsäkringen nästan . Föräldraförsäkringen utgörs av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Familjeveckan inkluderar cirka 900 000 familjer och beräknas kosta . Införandet av familjeveckan är en politisk prioritering som innebär att andra angelägna områden får stå tillbaka till förmån för ytterligare utveckling av en redan generös föräldraförsäkring. Exempelvis skulle de 5,4 miljarderna kunna användas för skattesänkning. Skattesänkningen i sig skulle vara liten men principiellt viktig då det handlar om att föra beslut åter till individen istället för till politiken. Bara för att något är möjligt att införa med politiska beslut behöver det inte vara lämpligt.
mot · H7022475 · 2019-10-03 00:00:00 — Lika villkor för privata och offentliga vårdgivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lika villkor mellan offentliga och privata vårdgivare och tillkännager detta för regeringen. Från har en orättfärdig moms inom hälso- och sjukvården införts. Den nya momsen innebär att den privata vårdsektorn har drabbats av moms vid inhyrning av vårdpersonal, konsulter och tjänster av underleverantörer. Den offentliga vården har inte drabbat av motsvarande moms. Detta gör att ett osunt konkurrensförhållande till den offentliga vårdens fördel har införts. Framför allt drabbas vårdföretagare med verksamheter där det råder personalbrist såsom i större stader och glesbygd. Vårdföretagarna har genomfört en egen undersökning som bör behandlas seriöst av regeringen. Enligt Vårdföretagarnas undersökning är av vårdföretagen är inhyrning eller anlitande av personal med en specifik kompetens avgörande för att verksamheten skall fungera. Nästan hälften av sjukvårdsföretagen anser att de inte klarar sin grundbemanning utan egenföretagare och/eller inhyrning. av vårdföretagarna bedömer att de kan anställa tillräckligt många läkare istället för nuvarande lösningar med egenföretagare. av vårdföretagarna bedömer att de riskerar att tappa avgörande kompetens i verksamheten på grund av vårdmomsen. Illavarslande är att av sjukvårdsföretagen svarade att de blir tvungna att minska omfattningen på sin verksamhet, direkt eller , och svarade att de överväger att avveckla sin verksamhet. En förutsättning för att privata vårdföretagare skall kunna verka inom hälso- och sjukvården är att konkurrensförhållanden är likvärdiga oavsett om huvudmannen är privat eller offentlig.
mot · H7022476 · 2019-10-03 00:00:00 — Sänkt skatt på husbilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av den höjda skatten för husbilar inköpta i och tillkännager detta för regeringen. Den svenska turistnäringen har växt , en bidragande anledning till detta är att den inhemska turismen har ökat. Antalet registrerade husbilar i är nu uppe i hela 100 000. De som semestrar i husbil bidrar precis som övriga turister till sysselsättning, tillväxt och utveckling över hela landet, inte minst i glesbygd. Det många husbilsägare beskriver är att de via husbilen har fått möjlighet att semestrar också på platser där det inte finns hotell, vilket oftast är landsbygd. Regeringens planerade skattehöjning innebär en fördubbling av fordonsskatten från ca till . var den genomsnittliga skatten för husbilar ca . Den höjda skatten innebär en förhöjd fordonsskatt för husbilar inköpta i . betalade en husbilsägare i skatt. höjdes skatten till och ska den dubblas. Husbilsbranschen och campingen omsätter och av dem kommer från inhemsk turism. Det finns 100 000 registrerade husbilar i och cirka 5 000 personer arbetar inom husbilsbranschen. Skattehöjningen påverkar branschens alla led: återförsäljare, importörer, grossister, underleverantörer Den höjda skatten för husbilar inköpta i bör därför ses över.