mot · H702594 · 2019-09-27 00:00:00 — Förutsättningar för en grundskola i världsklass ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk offentlig grundskola ska få statligt huvudmannaskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt övertagande av dysfunktionella skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad satsning på Skolinspektionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett läromedelsråd som bedömer och vid behov underkänner undermåliga läromedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värderingsstyrd slöja ska förbjudas inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i hedersproblematik ska vara obligatorisk fortbildning för skolpersonal i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan mellan skolan, föreningslivet och övriga civilsamhället samt att skolan ska ge elever en naturlig relation till äldre generationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en plan för digitalisering i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de nationella proven ska rättas externt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fördelning av arbetsuppgifter genom satsning på fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell språkkravsmodell för pedagogisk skolpersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvecklingsmöjligheter för lärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopat karensavdrag för lärare och fritidspedagoger och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna landsbygdsskolorna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om studieskuldsavskrivning för glesbygdslärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Barn- och elevombudet bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav för friskoleetablering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad roll för fritidshemslärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka personaltätheten på fritidshemmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheter till läxhjälp inom fritidshemsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Skolan utgör jämsides med familjen en av de viktigaste delarna för barns och ungdomars utveckling. Ett fungerande utbildningssystem med ordning, trygghet, god arbetsmiljö och höga förväntningar på eleverna är grundläggande förutsättningar för såväl elevernas kunskapsinhämtning som lärarnas och skolpersonalens arbetssituation. Skolan ska utgöra en positiv lärandemiljö där alla trivs och utvecklas. Problemen har vuxit med försämrad arbetsmiljö, försämrad studiero, minskande trygghet, ökning av hot och våld samt ökande och oroväckande hög frånvaro. Detta åtgärdas genom att skärpa kraven på ordning, uppförande och övrigt som medverkar till en god arbetsmiljö. Det finns en tydlig koppling mellan hur väl en skola fungerar och vilka resultat den levererar. Tyvärr är skolans nuvarande utveckling inte uppmuntrande. Svenska elevers resultat har försämrats drastiskt. Även om de senaste PISA-resultaten (kunskapsutvärderingen Programme for International Student ), visade en liten uppgång, så är den alltjämt låg. Kunskapsresultaten hos svenska elever ligger mycket lägre än och dessutom lägre än hos elever i flertalet andra europeiska länder. Den negativa utvecklingen gör att den genomsnittliga kunskapsnivån sjunker, antalet elever med mycket bristfälliga kunskaper ökar samt antalet toppstudenter i blir färre. Skolans uppgift är att stödja och utveckla alla elever, vilket innefattar allt från resultatmässigt svagare elever till elever med redan höga resultat. Den psykiska ohälsan bland elever har ökat. Situationen för lärarna är dessutom i vissa fall svår att hantera, med hög arbetsbelastning, stress samt hot och våld i skolmiljön. befinner sig i en akut migrationskris, som fyllt på systemet med elever som inte kan svenska, inte har kunskap om svenska värderingar och i många fall inte heller har de grundläggande övriga kunskaperna inom grundämnena i skolan som skolkamraterna införskaffat sig under skolgången i . Svenska skolan har inte lyckats med att kompensera för dessa brister. De mycket låga skolresultaten som denna grupp generellt presterar, visar bristerna. Effekterna av migrationsvågen syntes inte i den senaste PISA-mätningen men kommer att avspeglas i framtida mätningar, som kommunernas ekonomi sätts under hård press. Ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för framstår som alltmer nödvändigt. Skolinspektionen behöver ges ökade resurser för att utveckla sin verksamhet och sina kontrollsystem, för att säkerställa likvärdigheten i utbildningen, kontrollera att skolverksamheten bedrivs i enlighet med gällande styrdokument och att skolorna har en god arbetsmiljö. Inspektioner ska utföras oftare och upptäckta brister åtgärdas snabbare. Även arbetet med återkoppling och uppföljning behöver intensifieras. Det behövs åtgärder för att stärka lärarens roll i klassrummet, för att få större jämlikhet i skolsystemet, för en god arbetsmiljö, studiero och trygghet. Skolan ska hjälpa elever genom att ställa krav på uppförande, närvaro och kunskap. Detta kompletteras med att öka resurserna till Skolinspektionen för att skolorna bättre ska kunna ta itu med brister Staten som huvudman för skolan Den svenska skolan är en nationell angelägenhet och utgör en omfattande del av den svenska välfärden. ska därför ha staten som huvudman så att alla skolor får mer enhetliga förutsättningar för sin verksamhet och för att hålla jämn och hög kvalitetsnivå. Det ger elever, rektorer, lärare och övrig skolpersonal mer likvärdiga förutsättningar och ökar möjligheterna för planering och genomförande av sin verksamhet. Det förbättrar även utgångspunkterna för kontroller, uppföljning och återkoppling samt kan även medverka till återupprättande av statusen för skolan i stort och för lärarprofessionen. Kommuner får också bättre översyn av sina skolverksamheter. har drivit frågan om ett statligt huvudmannaskap för skolan och beklagar att det ännu inte är infört. Regeringen har genom den så kallade januariöverenskommelsen beslutat att utreda ett så kallat ”återförstatligande” av skolan, men har inte varit enhällig. Det är även oklart vad ”förstatligandet” i så fall ska omfatta, när utredning ska ske och vad det resulterar i. Faktiska, tydliga åtgärder är istället det som behövs för att förbättra förutsättningarna i skolan. Den svenska skolan kommunaliserades 1991 med decentralisering som syfte, men där staten fortfarande skulle ange de mål som skulle uppnås och utföra kontroller av måluppfyllelse. infördes även nya läro- och kursplaner med målbeskrivningar men utan direktiv om vad undervisningen skulle innehålla eller hur den skulle gå till. Det fick utformas lokalt med stor spridning och skillnader i kvalitetsnivå som följd. Kommunaliseringen fick i själva verket katastrofala följder. Kontroller av måluppfyllelse fick till en början ett alldeles för litet utrymme. Inte förrän efter valet förstärktes Skolinspektionen. Detta på grund av att elevernas resultat i internationella kunskapsmätningar visat sig sjunka, liksom att variationer i kvalitet och resultat uppstått inom och mellan kommuner och skolor. Dessutom har detta byggts på med en ökad oreda med hot, våld, otrygghet, bristande studiero och på många skolor en oklar uppfattning om vad som gäller för upprätthållande av ordningen. Ovanpå detta har en allt för omfattande migration till skett, vilket medfört en alltför snabbt ökande elevkull i många skolor där resurser inte funnits för att ta hand om skolans uppgifter i takt med förändringarna. Detta misslyckande har pågått utom kontroll för beslutsfattarna och medfört en stor splittring i skolan. Den svenska skolans utveckling efter kommunaliseringen har inte varit tillfredställande. För att tackla dagens stora problem inom skolan måste staten ta över ansvaret som huvudman för de offentliga skolorna. För att få en likvärdig skola av hög kvalitet och klara de problem som dagens skola står inför, så behövs ett statligt huvudmannaskap med ett tydligt och enhetligt styre från statens myndigheter och politiker. Statligt övertagande av dysfunktionella skolor Innan det införts statligt huvudmannaskap för så behöver ett statligt skolövertagande sättas in, i de fall skolor fungerar dåligt och inte lever upp till kraven i regler och riktlinjer som förmedlas i skolans styrdokument. Det finns skolor, främst i utsatta områden, som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. Skolinspektionen tog över ansvaret för att styra upp den negativa situationen på en skola. Detta gällde en skola i där problemen var allvarliga med kränkningar mellan elever, bristande studiero och att elever i behov av särskilt stöd inte erhållit detta. Liknande problematik har uppmärksammats i många andra fall, både i media och genom Skolinspektionen. I många fall handlar det om att elever blir frustrerade och utagerar, då lärare/skolledare gör gränsdragningar. Det förekommer att elever hotar lärare med kniv, glas och andra verktyg. Andra brister är hög ljudvolym och ”stök” i klassrummet, vilket försvårar studier och inlärning. I samtliga fall där bristerna är stora, beror det på att krav och riktlinjer inte följs eller av olika skäl inte kan hanteras. Där behöver statligt ansvar tas för att reda upp situationen. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. Gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. I har man precis som i haft problem med ett antal skolor. Där tog man tidigare fram ett koncept med så kallade Academy Schools. De skolor som omvandlades till Academy Schools, var skolor som haft omfattande problem. Skolorna styrdes av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat för att kunna förändra skolorna från grunden. Detta är ett bra koncept eftersom ledarskapet är avgörande för hur en verksamhet fungerar. Utökad satsning på Skolinspektionen Missförhållanden och en försämrad arbetsmiljö i skolan med ökad otrygghet har vuxit , därför är behoven av ökade insatser stora. Grunden till problemen ska i första hand åtgärdas genom övriga förslag som framläggs av . Insatser behövs där både elever, lärare och övrig skolpersonal ges bättre förutsättningar. Skolinspektionen har en viktig roll i att kontrollera att förhållandena är goda, insatser behöver öka. Skolinspektionens rutiner gällande kravställning, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök, behöver utvecklas och öka. Flera skolverksamheter behöver kontrolleras oftare än vad som görs . Kravställningen i alla led ska förtydligas. Ökade resurser behöver ges till Skolinspektionen. Ett läromedelsråd ska inrättas med syfte att garantera tillgänglighet till högkvalitativa, neutrala och faktabaserade skolläromedel. Det finns ett stort utbud av läromedel vilket är bra. Däremot förekommer i utbudet en ”spretighet” där kvalitetsnivån, neutraliteten och faktamässigheten är varierande. Lärare är kompetenta att själva välja ut de läromedel de vill använda sig av i sin undervisning, vilket självklart ska vara det vanliga tillvägagångssättet. Däremot vittnar många lärare om betydande svårigheter att finna tid att själv bedöma vilka läromedel som håller tillräckligt hög kvalitet. Ett läromedelsråd bör inrättas bestående av profession, forskare och skolmyndigheter som granskar och kvalitetsmärker läromedel. Detta kommer att underlätta för lärarkåren och säkerställa att elever förmedlas läromedel av tillräckligt hög kvalitet. Lärarna avgör vilka läromedel de vill använda, men en absolut lägsta kvalitetsnivå ska ändå fastställas av staten. Problemet är att det förekommer läromedel som håller låg kvalitet. Det handlar antingen om att de innehåller för många faktafel, har en bristande pedagogisk struktur, är politiskt vinklade eller på andra sätt är uppenbart olämpliga och undermåliga. Det är viktigt att de läromedel som används i skolan är neutrala och fria från vinklade intressestyrda uppgifter. Förbud mot värderingsstyrd slöja i Hederskultur är ett begrepp för kulturella mönster som begränsar personers rättigheter och frihet med hänvisning till familjens heder. I skolan kan hedersförtryck exempelvis göra sig gällande genom att flickor täcker hjässa, hår och hals med slöja. Detta med hänvisning till antingen sin egen, sin familjs kultur eller religiösa uppfattning. Problemet med den värderingsstyrda slöjan är att den innebär motsatsen till jämställdhet, eftersom den innebär förtryck mot det kvinnliga könet. I annat fall skulle även pojkar och män använda samma sorts slöja i samma syfte som flickor och kvinnor. I strider denna beslöjning mot elevers rättigheter, mot svenska grundläggande värderingar och dessutom mot . I hederskultur är vikten av flickors och kvinnors kyskhet centralt, den utgör gränsen mellan heder och skam. Detta strider mot grunderna i det svenska samhället där jämställdhet och allas lika värde är centralt. Det hör inte hemma inom den svenska skolan där flickor är elever, inte objekt som behöver skyla sig för pojkars eller manlig skolpersonals blickar. Är det så att värderingsstyrd slöja även används utanför hederskultur så är det lika illa. I skolan är eleverna barn, inte vuxna, eleverna har frihet inför och är jämlika med varandra, lärare och skolpersonal. Det är lärandet samt svenska grundläggande principer som ska gälla i den svenska skolan. Grundläggande principer är demokrati, jämlikhet och jämställdhet. Dessutom skyddas barn i genom , vilken är ett rättsligt bindande internationellt avtal anslutit till och ska följa. Enligt konventionens § 2 har alla barn lika värde, samma rättigheter och får inte diskrimineras. Skolan ska enligt § 29 hjälpa barnet att utvecklas och lära barnet om mänskliga rättigheter. I skollagen 2010:800 hänvisas till diskrimineringslagen 2008:567. I diskrimineringslagen stadgas att diskriminering ska motverkas och att lika rättigheter och möjligheter ska främjas oavsett könstillhörighet. Värderingsstyrd könsbunden slöja med syfte att skyla just flickor och kvinnor står i strid med detta. Det finns olika argument kring den värderingsstyrda slöjan som flickor och kvinnor bär. De uttalanden som innebär att flickor själva är positiva till att bära slöjan eller att ”man måste få klä sig som man vill”, spelar i sammanhanget mindre roll än argumenten mot värderingsstyrd slöja. Värderingsstyrd täckande slöja signalerar i vilka fall som helst ett icke jämställt förhållningssätt. Den utgångspunkt som i många fall gäller och de många uttalandena om att beslöjning av flickor och kvinnor, handlar om att stadfästa kyskhet. Det visar tydligt att värderingsstyrd slöja inte hör hemma i den svenska skolan. Elever är barn med rätt till jämställdhet och frihet. Obligatorisk utbildning om hedersproblematik för skolpersonal har hedersproblematiken i ökat i hög grad, framför allt i utsatta områden. Denna problematik kan i skolan innebära det som elever tar med sig från hemmiljön, där vissa familjer bär på en samhällssyn, familjesyn och en syn på individen som kommer i kraftig konflikt med de värderingar och den praxis som råder i vårt moderna samhälle. Detta kan till exempel gälla döttrars och söners val av partner och karriär. I skolan kan hedersförtryck göra sig gällande i trakasserier och förtryck mot flickor verbalt, men även i att flickor täcker huvud och hals med slöja då det är centralt i hederskultur med flickors och kvinnors kyskhet, vilket utgör gränsen mellan heder och skam. Detta strider mot grunderna i det svenska samhället där jämställdhet och allas lika värde är centralt. För att lättare upptäcka och hjälpa skolelever som hamnar i en värderingskonflikt, är det nödvändigt att skolpersonalen har en adekvat utbildning på området. Syftet är också att svenska värderingar ska läras ut, det gäller de grundläggande principer som både samhälle och skola anammat gällande jämlikhet, jämställdhet och demokrati. Det är de grundvalar våra lagar bygger på och det som skolans styrdokument lutar sig på. Utbildning i hedersproblematik ska ges som obligatorisk vidareutbildning för skolpersonal i utsatta områden. Samverkan mellan skolan, föreningslivet, övriga civilsamhället samt motverkande av åldersklyftor Den växande otryggheten, försämrade studiemiljön och problematiken med hederskultur som gör sig gällande i skolan, inverkar till segregation och behöver flera konkreta åtgärder. En positiv motvikt är samverkan, gemensamma uppbyggliga projekt och gränsöverskridande aktiviteter, vilka medverkar till ökad kunskapsuppbyggnad och identitetsuppbyggnad. Samverkansprojekt som var ett positivt exempel. Det var ett samverkansprojekt mellan skolan, idrottsföreningar och forskning inriktad på hälsa och fysisk aktivitet. kan anammas med en utökning, där även representanter för det övriga civilsamhället deltar. Syftet är att elever ska få mer kontakt med samhällets olika aktörer, med olika typer av verksamheter och företag samt en tidig anknytning till samhället och yrkeslivet. Detta innebär även att olika åldersgrupper kan sammanföras och att generationsöverskridande möten främjas. Medverkande i samverkansprojekt kan vara idrottsföreningar, andra föreningar och organisationer. Med både föreningslivet och övriga civilsamhället delaktiga i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans, verklighetsanknytning och en bättre grund för framtida yrkeskarriär. Skolklasser kan med fördel besöka kommunverksamheter, företag och ideella verksamheter. Idrottsföreningar kan inbjudas till skolan för att de ska få delge sina idrotter och elever få möjlighet att prova på olika aktiviteter. Sådant kan läggas både inom undervisningen och som frivillig fritidsverksamhet. Att främja generationsöverskridande möten är en viktig del i skolans utökade samverkan med samhället. I dagens samhälle, speciellt i urbaniserad miljö, har banden mellan generationerna tunnats ut och den naturliga relationen som barn hade med farmor eller morfar, har försvunnit. menar här att något mycket viktigt har försvunnit, vilket påverkar både socialiseringen och livskvaliteten. Ett sätt att i någon mån åtgärda detta, är att inrätta ett system där äldre personer besöker skolan och på rimliga villkor medverkar i skolan. Det innebär att den äldre generationen bjuds in till skolorna eller att klasser bjuds hem till någon morfars äldreboende. I vissa fall kan äldre personer även utgöra stödpersonal i skolan vilket skulle utgöra en värdefull resurs. Både de äldre skolengagerade personerna och eleverna vinner på detta. och världen är inne i en omställningsprocess med kraftigt ökande digitalisering. Detta är den kanske mest omfattande förändring som skett sedan industrialiseringens dagar. Hela samhället påverkas av denna process, så även skolan där digitaliseringen innebär nya möjligheter i undervisningen. Det är därför viktigt att skolan ges möjligheter att anpassas till den digitala utvecklingen. Likvärdiga system och verktyg behöver skapas för hela skolväsendet så att samtliga skolor får likvärdiga rutiner för hantering och utveckling. Att skapa en nationell plan för hur den nya digitala informationsteknologin ska nyttjas och effektivisera skolväsendet, är därför nödvändigt. Administrativa och kommunikativa verktyg ska utvecklas och erbjudas samtliga skolenheter, dels för att sänka kostnaderna för dessa verktyg, dels för att förenkla kommunikationen och säkerheten. Regeringen beslutade att ta fram en nationell strategi för skolväsendets digitalisering där det noterades att målen var att ”det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt, digital kompetens ska gälla alla i skolväsendet, alla ska ha likvärdig tillgång och användning, det ska bedrivas forskning och uppföljning kring digitaliseringens möjligheter”. Fokus skulle även vara kostnadseffektivitet, samverkan, kompetensutveckling och stöd. SKL involverades för att realisera målen. Tidsplanen var att alla huvudmän skulle ges förutsättningar att nå målen . SKL utvecklade och publicerade en nationell handlingsplan vilken anser är mycket viktig. Där tas en lång rad faktorer upp som behöver åtgärdas innan regeringens strategi kan användas och målen uppnås. SKL påpekade att det är bråttom att sätta in åtgärder och att regeringen då ännu inte fattat beslut eller kommit vidare. Även underströk behoven. Områden som noterades nödvändiga att utveckla var nationella standarder för informationsöverföring, vägledning och stöd för huvudmännen, samordning och digital infrastruktur. Dessa områden utgör grunden för ett enhetligt angreppssätt och system, vilket är själva tanken med en nationell plan. Viktiga delar på it-området är även att digitala läromedel godkänns och erbjuds genom ett läromedelsråd på nationell nivå, att skolans resurser inom it utökas så att skolor kan anställa it-pedagoger och att ett system baserat på väl beprövade och fungerande metoder införs. En valideringsgrupp, det vill säga ett digitalt råd, ska ta fram, implementera och utvärdera goda exempel och väl beprövade metoder som använts i flera sammanhang och visat sig fungera väl. Extern rättning av nationella prov Nationella digitala prov ska rättas externt för att förhindra glädjebetyg och för att alla ska få en likvärdig och rättvis bedömning. Som en del av januariöverenskommelsen har det övergripande ansvaret för att de nationella proven digitaliseras och rättas centralt. Detta för att stärka likvärdigheten. Försöksverksamheten ska bedrivas 2018–2021. Införandet av digitala nationella prov ska ske successivt . Enligt ska det även vara möjligt att rätta proven externt. Det behöver också finnas en fullständig handlingsplan för att säkerställa funktionaliteten och säkerheten. Det är av vikt att det inte enbart är möjligt att rätta proven externt enligt det uppdrag regeringen levererat till , utan att extern rättning av nationella prov ska göras. Extern rättning innebär stopp på betygsinflationen, rättvis hantering och medverkar till ökad rättssäkerhet. Möjliggör fördelning av arbetsuppgifter En ökad uppdelning av uppgifter och ansvar i skolan behöver göras och möjligheter till det behöver ges. Den svenska skolan har i många avseenden blivit mer otrygg även om bilden inte är entydig. Våld och hot har blivit vanligare på många skolor, särskilt i utsatta områden. Lärarnas arbetsmiljö har kraftigt försämrats. har deras arbetsbelastning ökat, främst på grund av ökad administration och ett ökat socialt ansvar för eleverna. Kunskapsperspektivet behöver återupprättas där lärare bedriver undervisning utan att behöva agera i flera olika roller som exempelvis rastvakt, administratör, it-support, socialt stöd med mera. Elever med särskilda behov behöver få det stöd som krävs och olika sakområden i skolan behöver fördelas på särskild profession. Lösningen är därför inte alla gånger att anställa flera lärare utan att istället avlasta lärare och att anställa utbildad administrativ personal, särskilt it-stöd, specialpedagoger och utökade resurser inom skolhälsovården i de fall det behövs. Nationell språkkravsmodell för pedagogisk skolpersonal En nationell språkkravsmodell i svenska ska skapas och certifiering införas för pedagogisk skolpersonal.