ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702600 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska åläggas att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny brottsrubricering för jaktsabotage och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka straffsatserna för kriminell djurrättsaktivism och tillkännager detta för regeringen. Utövare av laglig näringsverksamhet utsätts återkommande för brott av individer och organisationer som sätter sig över lagen och å det grövsta trakasserar utvalda animalieproducenter och företag som sysslar med vidareförädling av animalieprodukter som till exempel skinn. I många fall är det duktiga företagare som följer regler och arbetar aktivt med djuromsorg. Men ändå tillåts djurrättsaktivisterna att återkommande hota och skada människor, djur och egendom. Brotten kan bestå av till exempel mordhot, anlagda bränder, materiell förstörelse och utsläppta djur. Hot, hat och brottslighet drabbar både företagare och deras familjer och ibland till och med deras barn, allt för att företagaren till slut ska ge upp och lägga ner sin verksamhet. Tyvärr lyckas detta alltför ofta. Det kan även konstateras att i de fall till exempel minkar släpps ut ur burarna så ägnar sig dessa djurrättsaktivister åt kvalificerat djurplågeri. Förövarna ingår inte sällan i organisationer och nätverk med förgreningar både inom och utanför landet, men ändå utreds dessa brott av lokala polismyndigheter. Och trots att denna brottslighet kan vara av mycket allvarlig art blir straffen ofta väldigt lindriga i förhållande till utförda gärningar. anser att polismyndigheten ska åläggas att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism samt kraftigt öka straffsatserna för denna typ av brottslighet. Vi vill även att en kommande utredning om deltagande i kriminella organisationer ska inkludera kriminell verksamhet som bedrivs av organiserade djurrättsaktivister. Även jägare utsätts för förföljelse, hot och misshandel. Jakttorn förstörs och aktivister agerar medvetet för att störa ut jakt och förhindra myndighetsbeslut om skydds- och licensjakter. finns ingen specifik brottsrubricering för jaktsabotage och därför vill vi inte bara att straffsatserna ska ökas kraftigt, utan också att en ny brottsrubricering införs.
mot · H702604 · 2019-09-27 00:00:00 — I internationella och nationella program framhålls betydelsen av att öka omfattningen av bioekonomi, det vill säga en ekonomi grundad på förnyelsebara, återväxande råvaror. skogsindustriella sektor är ett av de bästa exemplen på sådan ekonomi, och det ligger därför i vårt gemensamma intresse att utveckla den mot nya avancerade produkter. En grundläggande komponent i att få fram nya produkter i en sådan utveckling är att forskningsresurser omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter.
mot · H702605 · 2019-09-27 00:00:00 — Motion till 2019/20:605
mot · H70262 · 2019-09-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:144 om Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att utveckla myndighetens arbete för att säkra likvärdiga och ändamålsenliga tillsynsbeslut och tillkännager detta för regeringen. Skolinspektionen granskar skolor, både fristående och kommunala, och bedömer ansökningar om att driva fristående skolor. De har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på tillsyn, kvalitetsgranskning och tillsynsprövning. Som en följd av Skolinspektionens uppdrag ligger fokus på att hitta avvikelser och fel. Det är i det perspektivet av stor betydelse att det, efter att avvikelser påtalats, görs uppföljningar som säkerställer att avvikelsen åtgärdats på ett kvalitetssäkert sätt som förebygger att liknande problem uppstår igen. instämmer därför i regeringens bedömning av iakttagelser, att en bristande uppföljning kan få till följd att effekten av tillsynen uteblir. Tillsynen behöver vidare vara transparent och följas upp och avslutas enligt likvärdiga principer över hela landet, för att elever och föräldrar ska kunna känna trygghet i att ha tillgång en jämlik skola med god kvalitet, oavsett bostadsort eller skolval. Acko Ankarberg (KD)
mot · H702622 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om den danska modellen för personalliggare kan ersätta det nuvarande systemet och tillkännager detta för regeringen. Införande av personalliggare motiverades av att man ska motverka svartarbete. Syftet är alldeles rätt men tillvägagångssättet har visat sig fel. Systemet med personalliggare har visat sig vara administrativt tungt, och de administrativa kostnaderna och sättet det hanteras menar jag motiverar att man ser över systemet med personalliggare. Att motverka svartarbete är viktigt, men istället för att göra generella regler så borde man gå enligt dansk modell, där man inriktar sig på de företag som är i riskzonen. Personalliggare ska motverka svartarbete och är en löpande dokumentation över vilka individer som är verksamma i ett företag och när. Systemet med personalliggare innebär att kostnader för skattekontroll läggs på företagen. I finns inte några generella krav på personalliggare. Däremot kan Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (), kommunerna och skattemyndigheten () under vissa förutsättningar förelägga enskilda arbetsgivare (oavsett verksamhet) att föra en ”logbog”. Arbetsgivaren ska då registrera upplysningar om anställda, bl.a. arbetstider. Den danska loggboken ska på begäran visas upp för , oavsett vilken myndighet som har beslutat om att den ska föras. Ett föreläggande att föra en loggbok kan bl.a. meddelas ett företag som har anlitat svart arbetskraft. En loggbok kan föras antingen på papper eller elektroniskt. Den som inte följer ett föreläggande att föra en loggbok, eller som inte på begäran uppvisar loggboken, kan bestraffas med böter. Information om de danska reglerna om loggbok finns på den danska skattemyndigheten webbplats (). Fördelen i det danska systemet är att man kommer åt de företag som försöker fuska och inte skapar onödiga kostnader för de företag som sköter sig.
mot · H702623 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av momsskattesatserna i syfte att implementera omvänd skattskyldighet som huvudregel och tillkännager detta för regeringen. Momsfusk uppstår allt som oftast när en säljare tar ut moms på fakturan och köparen tar tillbaka den momsen från staten men säljaren låter bli att betala in den utgående momsen. Detta sätt är bara möjligt om det är fler än en part som ska redovisa samma transaktion till skattemyndigheten. Vid ett system med omvänd skattskyldighet som regel så skulle dessa situationer aldrig uppstå. använder vi omvänd skattskyldighet inom till exempel bygghandeln i syfte att förhindra skattefusk. Det borde vara rimligt att vi gör likadant i andra branscher i syfte att förhindra skattefusk. Detta skulle även underlätta väldigt mycket för företagens momsredovisning. Jag anser att vi bör utreda möjligheten att ha omvänd skattskyldighet som huvudregel.
mot · H702624 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av momsskattesatserna i syfte att förenkla mervärdesskatten och tillkännager detta för regeringen. Momssystemet är krångligt och ibland även svårbegripligt. I undersökningar bland företagare så ligger momsreglerna i toppen för den administrativa bördan. För att underlätta för människor att starta, driva och utveckla företag så måste vi se över momssystemet, så det blir enklare. har vi ett system där det finns momssatser på 6, . Till det ska vi lägga även de verksamheter som är momsfria. I ett momssystem borde det vara enkelt att göra rätt och vara begripligt varför man har den ena eller andra momssatsen. är momssystemet krångligt, fullt med undantag och svårt för den enskilde att förstå sig på. Staten borde inrikta sig på att ta bort undantagen och bredda skattebasen, i syfte att göra momsen mer överskådlig och lättbegriplig och en enhetlig momsskattesats. Denna fråga bör därför utredas.
mot · H702625 · 2019-09-27 00:00:00 — Öka tillåtna hastigheten för A-traktorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att öka den tillåtna hastigheten för A-traktorer /timme och tillkännager detta för regeringen. A-traktorerna används mest på landsbygden där avstånden till skola, fritidssysselsättning och kompisar är långa. Att äga sitt eget fordon skapar en frihetskänsla och bygger på ansvarstagande. Då tycker jag det är märkligt att vi inte kan ha regler som likställer olika typer av fordon som riktar sig till samma grupp. Mopedbilar får exempelvis köra i /timme och de består bara av plast. A-traktorer är säkrare. Det vore därför rimligt att man hade samma hastighet för A-traktorer.
mot · H702626 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera kemikalieskatten och tillkännager detta för regeringen. infördes kemikalieskatten, en viktbaserad punktskatt på elektronikvaror som kan uppgå till per produkt exklusive moms. Syftet med skatten är att minska konsumtionen av elektronikvaror som innehåller skadliga flamskyddsmedel. Man förväntade sig att staten skulle öka sina skatteintäkter med . Utvärderingar som gjorts av visar på att intäkterna är betydligt lägre som antalet arbetstillfällen har minskat med ungefär 1 000 st. Totaleffekten av försäljningsbortfallet till följd av kemikalieskatten kan räknas till . Undersökningen visar att privatimporten ökar i ungefär samma takt. Till detta ska läggas att de administrativa kostnaderna har ökat med . Regeringen bör utvärdera kemikalieskatten på grund av att den inte har fått de miljöeffekter och ekonomiska effekter som man förväntade sig. Åtgärder för att minska användningen av skadliga kemikalier är viktigt men att ensamt inför en skatt kan innebära konkurrensnackdelar för det svenska näringslivet.
mot · H702627 · 2019-09-27 00:00:00 — Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda orsakerna till minskningen av ledsagning för synskadade och tillkännager detta för regeringen. Personer som saknar ledsyn behöver ledsagning i miljöer som är okända eller där man inte lärt sig orientera sig på egen hand. Det kan också handla om miljöer som är farliga, exempelvis olika trafikmiljöer. Ledsagning behövs alltså. Men för att vara delaktig och leva som andra behöver man lära känna sin hemmiljö och också nya miljöer. Därför behöver ledsagningen (förflyttning från punkt A till punkt B) kompletteras med vardagssyntolkning av omgivningen motsvarande att den som kan använda synen ser sig omkring: Vad som finns i form av offentlig service, vilka rekreationsmöjligheter, vilka affärer och så vidare. Om man vill handla saknas ofta personlig service i affärerna. Som gravt synskadad, blind eller dövblind behöver man inte bara hjälp att hitta varor, man behöver få sortiment beskrivna och ha möjlighet att göra prisjämförelser och dylikt. måste man använda automater, exempelvis biljettautomater, och dessa är inte möjliga att använda utan syn. Ledsagarservice är också viktigt för att möjliggöra för synskadade att motionera genom promenader, besöka simhallar, gym etc. För synskadades hälsa är det viktigt att få sådana möjligheter. Det framgår av propositionen , som låg till grund för LSS-lagstiftningen, att personer som har ”återkommande behov av annan persons hjälp för den dagliga livsföringen i boendet, i utbildningssituationen, på arbetet, eller för att förflytta sig, för att meddela sig med andra eller för att ta emot information” ingår i personkretstillhörigheten. har ledsagning enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) minskat . i personkrets 3 har förlorat sin ledsagning, alltså en ledsagning som enligt lag inte kostar brukaren något. Gravt synskadade och blinda tillhör personkrets 3 i LSS. Landets domstolar väljer ofta att avslå synskadades begäran om ledsagarservice enligt LSS. Vi måste se över detta i syfte att förtydliga lagstiftningen så att minskningen av ledsagningen inte fortsätter, för behovet kvarstår.
mot · H702628 · 2019-09-27 00:00:00 — Teckenspråk som förstaspråk på äldreboenden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ställa krav på kommunerna att den som har teckenspråk som förstaspråk även ska kunna kommunicera på sitt språk när den kommer in på ett äldreboende, och detta tillkännager för regeringen. Om en döv person som har haft teckenspråk som sitt förstaspråk hela livet, kommer in på ett äldreboende så har han eller hon svårt att göra sig förstådd eftersom det inte finns krav på att personal inom äldreomsorg ska kunna teckenspråk. Att inte kunna göra sig förstådd i vardagliga situationer bara för att man är döv är oacceptabelt. Det bör vara en självklarhet att kommunen har skyldighet, i mån av behov, att tillse att någon ur personalen kan teckenspråk så att det går att kommunicera.
mot · H70263 · 2019-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna Somaliland som en suverän stat och tillkännager detta för regeringen. har haft tre uttalade kriterier som ska vara uppfyllda för att vi ska erkänna ett annat land som en självständig stat. Dessa kriterier är att det ska finnas ett folk, det ska finnas ett territorium och det ska finnas en regering som kan utöva kontroll över territoriet. Somaliland uppfyller alla dessa tre kriterier. Mot de flestas förväntan har Somaliland skapat en fredlig demokrati i en av världens våldsammaste regioner. Det faktum att Somaliland är en muslimsk fungerande demokrati har potential att tjäna som exempel för stora delar av den muslimska världen, likaväl som för resten av . Det är inte rimligt att Somaliland ska fortsätta stå utanför de självständiga staternas gemenskap. Det är svårt att se något skäl för att avvakta med ett erkännande. Att Somaliland de facto skulle ge upp sin politiska självständighet är osannolikt men framför allt moraliskt förkastligt. Somaliland har inte vunnit sin frihet genom separatism, våld eller i strid med internationella regleringar. Somaliland kan inte ses som en utbrytarstat eftersom landet blev självständigt före och därefter lät ansluta sig i en union. Det vore därför fel att säga att Somaliland har tillhört ; det var två delar av en gemensam stat som kan fungera som en gemensam stat. Det är värt att nämna att unionen mellan och Somaliland 1960 aldrig undertecknades av parlamenten i de båda länderna, vilket var en förutsättning för avtalets giltighet. Detta innebär att den faktiska administrationen av 1960–1991 kan ses som ett informellt arrangemang som inte berövade Somaliland dess formella rätt som suverän stat. har erkänt stater på betydligt mer tveksamma grunder än vad ett erkännande av Somaliland skulle utgöra. Underlåtenheten att erkänna Somaliland – som faktiskt vädjar om omvärldens erkännande – blir allt mer omotiverad ju går. Det är nu dags att genast erkänner Somaliland som en suverän stat.
mot · H702630 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap har naturligtvis ett stort egenvärde, men den utgör också grunden för de nordiska ländernas nära politiska samarbete på många områden och är därför något som förtjänar att bevaras och byggas vidare på . Behovet av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen är starkare än någonsin, detta då det annars föreligger en uppenbar risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. och det självstyrande området har inrättat var sitt hus, vilka fungerar som vitala samlingspunkter för nordisk dialog och nordisk kulturgemenskap. Liknande centrum för nordiskt samarbete och nordiskt kulturutbyte finns också i de självstyrande områdena och i form av samt i i form av Kulturkontakt Nord. Samtliga av de ovan nämnda institutionerna finansieras helt eller delvis av . Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i hade sannolikt kunnat bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Visserligen finns det ett nordiskt informationskontor och institutioner inom ramen för det nordiska samarbetet i , men vi förespråkar ett mer omfattande och allsidigt nordiskt hus med ett bredare arbete och samtliga nordiska medborgare som tilltänkt målgrupp. Utifrån de senaste årens geopolitiska utveckling och rörelser i i allmänhet och i synnerhet med uttalade önskemål att närma sig det nordiska samarbetet i högre och tydligare grad ökar också behovet av att stärker och synliggör ställning i . I ett oroligt behövs ett tryggt och stabilt . Ett nordiskt hus i skulle utöver det kulturella utbytet mellan de nordiska länderna också kunna vara ett samordnande institut som kompletterar och utvecklar arbetet som bedrivs i . Det ligger i intresse att stärka synlighet och samverkan i landet. Vi anser därför att oaktat om förutsättningar för medfinansiering från föreligger eller ej, så bör som sin mening ge regeringen tillkänna att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Man bör i det sammanhanget också se över samverkansmöjligheter med . i (SD)
mot · H702631 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett svenskt deltagande i en nordisk krisberedskapsstrategi och tillkännager detta för regeringen. Den varma visade efter omfattande skogsbränder och stora nationella påfrestningar i med all tydlighet behovet av samverkan, särskilt med våra närmaste grannar. Otaliga skogsbränder härjade i flera av våra nordiska länder och assistans fick begäras från östra och södra för att övermanna lågorna. Tack vare brandflyg, brandbilar och frivilliga krafter från andra länder kunde bränderna bekämpas och ännu värre katastrofer undvikas. illustrerade situationen att det finns ett stort värde och behov i om vi nordiska grannländer i mycket högre grad kunde upprätta en gemensam krisberedskap som utan onödiga hinder kan operera över våra gränser. Räddningstjänstsamarbetet Nordred möjliggör förvisso värdefullt räddningstjänstutbyte, men långt ifrån tillräckligt i förhållande till vad som skulle kunna organiseras och behövas vid kriser och katastrofer av dignitet och vidsträckthet. Vädersituationen var förvisso extrem, men risken för fler naturkatastrofer eller andra störningar och påfrestningar på infrastruktur eller det civila samhället kan inte negligeras utan behöver mötas med en god beredskap. borde vara initiativtagare till att bygga vidare på det goda samarbete som redan existerar inom Nordred och verka för att de nordiska länderna tar ytterligare kliv mot ett närmare samarbete inom krisberedskapen för att säkerhetsställa att skogsbränderna 2018 inte kan hända igen. och vår partigrupp i , Nordisk Frihet, menar att vår samlade beredskap behöver inventeras, samordnas och koordineras. Vi menar också att vi skulle tjäna på att bygga upp viss beredskap tillsammans, såsom en gemensam brandflygsflotta, där vi skulle få ut avsevärt mycket mer förmåga och effekt genom att samverka kring resursförmåga än att varje nordiskt land ska bygga upp och upprätthålla beredskap som är svår att försörja på egen hand. Vi föreslår därför att tillkännage för regeringen som sin mening att ansvariga statsråd bör bejaka de initiativ som tas inom ramen för och se över gemensamma resurser och var våra länder kan samverka och ta initiativ till att avlägsna de gränshinder som eventuellt kan fördröja samverkan vid kriser.
mot · H702633 · 2019-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ställa sig som initiativtagare till ett nordiskt lagråd som förebygger nya gränshinder och tillkännager detta för regeringen. är – och utvecklas alltmer mot – en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, men regelverken är i mångt och mycket fortfarande utformade utifrån att medborgare och företag rör sig inom ett och samma nordiska land. Arbetet med att avlägsna onödiga gränshinder är dock ett högt prioriterat mål i det nordiska samarbetet och avskrivs ett antal omotiverade gränshinder mellan länderna. följer arbete med intresse och engagemang, men vill se över verktygen för att lösa de gränshinder som länge varit olösta och om de instrument som finns är tillräckliga. ser vi en generell problematik i att man i arbetet med att undanröja hinder alltför ofta ligger steget efter och tvingas lösa gränshinder retroaktivt. menar att det bör etableras ett lagråd som proaktivt kan skanna och samordna kommande lagstiftning i våra nordiska länder och självstyrande områden för att i ett tidigt skede upptäcka och undanröja nya onödiga gränshinder mellan de nordiska länderna. Regeringen bör därför utreda formerna för detta och ta i beaktande de initiativ som tagits inom ramen för . Inom har under tidigare mandatperiod lyckats lösa 14 gränshinder, vilket är positivt. Det bör dock vara ett lagråds mål att undvika att kommande lagar på olika sätt kommer orsaka vidare gränshinder inom den nordiska regionen. Det finns områden där det finns goda exempel på när man lyckats lösa regionala gränshinder med samverkan över nationsgränserna. Som ARKO-samarbetet, och som har arbetat med målet att upplösa gränshinder . Dessa samverkansorgan bör lyftas fram och liknande initiativ uppmuntras i gränsområden där det sker stor rörlighet mellan våra länder och behov finns av ökad samordning mellan myndigheter etcetera. En tydlig politisk vilja och ytterligare mandat för mer operativ samverkan över gränserna är en förutsättning för ett som världens mest integrerade region.