mot · H7022626 · 2019-10-03 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som leveranssäkerhet under årets alla timmar. Det är även därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Vi anser att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och mot den bakgrunden anser vi att en hög grad av självförsörjning prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål är att föredra. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i närområde. Vi strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet, samt för att utveckla den inhemska energiindustrin, väljer vi att avsätta resurser till en ökad satsning på energieffektivisering. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt, den som ligger i framkant har en konkurrensfördel. För vår basindustri i , som till övervägande del består av energiintensiv verksamhet, är energieffektivisering av stor betydelse med potential för betydande kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks industrins konkurrenskraft. vill satsa för åren 2021–2022 på program för små och medelstora företags energi- och klimatarbete. Anslagshöjningen ska användas för fortsatta satsningar på omställningsarbetet i företag samt genom stöd till dessa företags marknadsintroduktion av energieffektiva produkter och tjänster främjas energieffektivisering som även företagens tillväxt och konkurrenskraft stärks. Insatser för förnybar elproduktion tar bort anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion som ett led i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag och med ett fokus mot fossilfrihet. Vår ambition med energiforskningen är att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. På kommer inte subventioner till enskilda energislag att lösa några problem. Miljövänliga och fossilfria energislag måste alltså kunna hävda sig själva på marknaden. Anslaget ska kunna användas till alla fossilfria energislag. Laddinfrastruktur längs större vägar står och övriga världen inför en gradvis övergång från fossila bränslen till andra energislag i transportsektorn. Ett av de starkare alternativen är eldrift, där en stor fördel för är att vi har i det närmsta en fossilfri elproduktion. En begränsning gällande eldrift är tillgången till laddinfrastruktur längs vägar och där anser vi att staten har ett större ansvar. föreslår därför en fördubbling av anslaget till . Dagens investeringsstöd för installation av solceller kan på goda grunder ifrågasättas då solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott. Då anslaget uteslutande avser investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring tar bort anslaget 1:7 Energiteknik. Avgifter till internationella organisationer bör delta i internationellt samarbete med andra kärnkraftsnationer i syfte att möjliggöra att fler länder får tillgång till leveranssäker och ren baskraft. En snabbare etablering av storskalig kommersiell drift av fjärde generationens kärnkraftverk skulle innebära möjligheten för såväl en utfasning av fossilbaserad kondenskraft som minskade mellanlager av använt kärnbränsle. bör därför ansluta sig till GIF, , med målsättningen att utveckla framtidens kärnkraftsteknik. Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Regeringen avsätter medel till offentliga aktörer för samverkan och spridandet av erfarenheter kring lokal och regional energi- och klimatomställning. Anslaget är kopplat till det investeringspaket kring klimatklivet där man med dessa medel vill skapa förutsättningar för sina ideologiska utgångspunkter. Då inte har med motsvarande satsningar i vårt budgetförslag tas anslaget bort. Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft anslår medel för både forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor. Anslagets storlek bygger på den skrivelse som överlämnades till och där budget var satt till –2023. För att med god marginal inte underskatta kostnaden så anslås för detta . utnyttjar vi endast ett fåtal procent av potentialen i det uran som grävts upp medan återstående del avses att grävas ned som avfall. Flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även kallas för fjärde generationens kärnkraft, pågår just . I denna typ av reaktorer kan det tidigare använda kärnbränslet i stället återanvändas. Utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och än mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser och i det perspektivet måste forskningen få fart. En lämplig plats för en forskningsreaktor skulle kunna vara , där det använda kärnbränslet finns. Betydande satsningar sker globalt på fordon med bränsleceller med vätgas som energibärare. The Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking beräknar i en studie att vätgas kan möta av efterfrågan på energi och ge 5,4 miljoner arbetstillfällen i . I Suldal i planeras en av världens största vätgasfabriker, som ska drivas helt på förnybar vattenkraft. På en sträcka i norra har ett första vätgaståg börjat rulla och vätgasstationerna är betydligt mer vanligt förekommande där än i . I finns närmare 100 tankställen och i satsas stort på fler vätgasmackar. Sist men inte minst aviserar nu även ett ambitiöst mål om 100 000 bränslecellsbilar till 2025 och omfattande satsningar på vätgasdrivna fordon i lokaltrafik. I har dock tekniken en rätt blygsam tillvaro, trots potentialen i denna teknik, och det finns dessvärre endast ett fåtal vätgasstationer. Mycket på grund av att det finns få färdiga bränslecellsfordon att köpa eller leasa från olika biltillverkare. Det finns däremot ett flertal kommuner som testar bränslecellsbilar, men en förutsättning för en bredare introduktion av bränslecellsfordon är att det finns en infrastruktur för att tanka fordonen, vilket saknas. En annan viktig del vad gäller bränslecellstekniken är att den kan användas till mycket mer än bara bilar, exempelvis kan man byta ut dieseldrivna elgeneratorer som används som reservkraft på sjukhus, serverhallar och liknande. Fördelen är även att vätgasen inte blir gammal till skillnad från dieseln som är en färskvara med ett bästföredatum. Bränslecellstacken kan även stå inomhus vilket är mer komplicerat med ett dieselverk som dessutom har en hög ljudnivå och avger rökavgaser, vilket man helt slipper med bränslecellstekniken. vill därför tillföra medel för att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon samt för att vidareutveckla tekniken i en vätgasstrategi för . Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (SD) Insatser för förnybar elproduktion Laddinfrastruktur längs större vägar Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft 1:2 Insatser för energieffektivisering vill satsa för åren 2021–2022 på program för små och medelstora företags energi- och klimatarbete. Anslagshöjningen ska användas för fortsatta satsningar på omställningsarbetet i företag samt genom stöd till dessa företags marknadsintroduktion av energieffektiva produkter och tjänster främjas energieffektivisering som även företagens tillväxt och konkurrenskraft stärks. 1:3 Insatser för förnybar elproduktion Anslaget tas bort för att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag och med ett fokus mot fossilfrihet. Energiforskningen ska reducera beroende av fossila bränslen och utveckla den inhemska energiindustrin och där ökar vi ambitionen. 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar En begränsning gällande eldrift är tillgången till laddinfrastruktur längs vägar och där anser vi att staten har ett större ansvar. föreslår därför en fördubbling av anslaget till . Då anslaget uteslutande avser investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring tas anslaget bort. 1:9 Avgifter till internationella organisationer bör ansluta sig till GIF, , med målsättningen att utveckla framtidens kärnkraftsteknik. 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Anslaget tas bort då det är kopplat till det investeringspaket kring klimatklivet där man med dessa medel vill skapa förutsättningar för sina ideologiska utgångspunkter. 2:1 Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft anslår medel för både forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor. Anslagets storlek bygger på den skrivelse som överlämnades till och där budget var satt till –2023. För att med god marginal inte underskatta kostnaden så anslås för detta . Anslaget avser medel för att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon samt för att vidareutveckla tekniken i en vätgasstrategi för .