ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702171 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda systemet med yrkeskompetensbevis för den som utför godstransporter, och detta tillkännager för regeringen. För den som utför godstransporter i krävs förutom körkortsbehörighet även ett så kallat yrkeskompetensbevis. Detta bevis fås genom att man genomgår en grundutbildning och avlägger ett godkänt prov. Dessutom måste man minst genomgå en fortbildning , som dock får delas upp i tillfällen om minst vardera. Det är vällovligt att man genom detta system vill säkra att förarna har erforderlig kompetens för att utföra arbetet. Dock är det svårt att garantera att den fortbildning som utförs faktiskt rustar förarna för uppgiften, och inte bara blir en extra pålaga för företaget, borta från arbetet för den enskilda föraren och ett hinder för förare att gå in vid behov då det finns ett särskilt behov av arbetskraft. Detta blir också allvarligt i ett läge när det råder brist på yrkeschaufförer. Regeringen bör därför utreda om det finns skäl att och möjlighet att ändra reglerna för fortbildning som krav för yrkeskompetensbevis.
mot · H702172 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra statens ansvar för att förebygga skogsskador kopplat till skyddad skog och tillkännager detta för regeringen. har aldrig haft så mycket skyddad skog som . Detta är positivt för möjligheten att nå miljömålet om Levande skogar, men har också ställt oss inför nya problem. Efter de stora stormarna och blev det tydligt att naturreservaten och de skogsområden som var undantagna från vanlig produktionshänsyn utgjorde ett hinder för arbetet med att begränsa skadorna efter stormarna. Granbarkborreangrepp både i reservaten, men också i kringliggande privatägda bestånd, blev ett akut problem när stormfällt virke inte fördes ut i tillräcklig mängd trots en extrem situation. riskerar vi efter förra årets extrema torka en liknande situation. Stora arealer granskog har efter blivit torkstressat och särskilt utsatt för granbarkborreangrepp. I bedöms i skrivande stund vara angripet. Den akuta krisen måste hanteras innan , alltså redan innan denna motion förmodligen är färdigbehandlad. Det kommer att kräva ett aktivt stöd och samordning från myndigheternas sida, och att fler vägar godkänns för tunga fordon (BK4). Men det kräver också att man godkänner avverkningar av skadad skog i skyddade områden för att freda den friska skogen. Och det är här vi når kärnan i vad vi behöver göra för att rusta oss för en framtid med fler extrema väderhändelser. Det behövs ett mer flexibelt ramverk för att kunna göra extraordinära skötselingrepp efter torka och stormar. Det behöver tydliggöras att länsstyrelserna har ett ansvar för att inte reservatsskogen blir en härd som gör att angrepp sprids till frisk skog i privata skogsägares bestånd. Med anledning av ovanstående bör regeringen utreda möjligheterna att tillåta skyndsamma skötselingrepp vid granbarkborreangrepp i skyddad skog och förtydliga länsstyrelsernas ansvar för att motverka granbarkborreangrepp i naturreservat.
mot · H702173 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att förbättra och utveckla järnvägsförbindelserna mellan , och och tillkännager detta för regeringen. Både Stångådals- och Tjustbanan är av stor vikt för att binda samman och , men också för att knyta regionens invånare och företag till Stambanan och resten av landet. Deras betydelse för och och för många kommuner är stor, och behovet av snar upprustning är betydande. Denna motion skrivs i ljuset av att det inte finns några medel avsatta i infrastrukturplan vare sig till Stångådalsbanan eller till Tjustbanan. Regeringen bör därför komplettera infrastrukturplan med satsningar på järnvägstrafiken på Tjust- och Stångådalsbanorna. För den framtida utvecklingen av främst men även med omnejd är järnvägen mellan och (Tjustbanan) betydelsefull. Banans längd är , och den har trafikerats utan eldrift . Banan är i mycket stort behov av upprustning. Restiden mellan och är och . Med preciserade och delvis utredda upprustningsåtgärder kan banan förbättras och restiden kortas och , detta till en beräknad kostnadsram av . I ett längre perspektiv kan restiden förkortas till under timmen om bandelen –rätas och förnyas. En bättre järnvägsförbindelse skulle för och även del möjliggöra arbets- och studiependling och skapa en större och mer robust arbetsmarknad och därmed möjliggöra en nödvändig regionförstoring för regionens framtida utveckling. Därtill uppnås miljöfördelar för både person- och godstrafiken. Stångådalsbanan mellan och binder på ett liknande sätt samman södra med och . Även den är i behov av upprustning om banan även ska kunna förmedla gods- och persontrafik längs ostkusten. Om inte det sker är det inte tal om att utöka mängden gods som går via järnväg istället för via vägburna transporter, utan snarare om att godstrafiken via järnväg kommer att minska i regionen.
mot · H702175 · 2019-09-24 00:00:00 — Pedagogiska tjänster samt fjärrundervisning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge skolhuvudmännen möjlighet att köpa in pedagogiska tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet ämnen som fjärrundervisning tillåts i och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att verka för att varje barn ska ha en trygg skolgång och att varje elev ska klara godkända betyg i skolan. Detta är berikande för våra kommuner och . finns det olika driftsformer och olika storlekar på de skolor som är verksamma, och det är något som är bra för den totala skolutvecklingen. finns det skolor som oavsett driftsform och storlek har svårt att leva upp till kraven på att all pedagogisk personal ska vara behörig och vara anställd av den aktuella huvudmannen. Vissa av de ämnen som har en liten undervisningstid skapar små tjänster, tex slöjd på en mindre skola. Det finns även ämnen där det finns få legitimerade lärare att tillgå i landet, tex vissa språk inom modersmålsundervisningen. Det är svårt att kunna bemanna dessa tjänster med behörig personal, och det är inte något som gynnar den enskilda eleven. Alla skolor som arbetar för elevernas bästa behöver få förutsättningar till att bedriva en kvalitativ utbildning. Två sätt att öka förutsättningarna är att tillåta skolhuvudmännen att köpa in pedagogisk personal och att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen. Genom att tillåta huvudmännen att köpa in tjänster till de ämnen som inte är tillräckligt stora för att kunna rekrytera, öppnar det möjligheten för huvudmannen att köpa in en pedagogisk lärare på istället för att anställa en icke behörig lärare på . Genom att ha fjärrundervisning i fler relevanta ämnen så öppnar det upp för att ämnen med få utbildade lärare i landet kan undervisa fler elever i olika skolor. Att använda sig av den digitala tekniken är ett sätt att förbättra tillgången på behöriga lärare i samtliga ämnen. Genom dessa två förslag får fler skolor möjlighet att förbättra kvaliteten för den enskilda eleven.
mot · H702176 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kompletterande yrkesutbildningar tas fram tillsammans med olika branscher och tillkännager detta för regeringen. Enligt kommer vi att ha en befolkningstillväxt i på ca 150 000 personer. Befolkningstillväxten beror dels på att vi blir äldre och att det föds fler barn än personer som avlider, dels på ökad invandring på grund av den oroliga situation som finns i omvärlden. Fler människor flyr till och . Den ökade befolkningen kväver olika lösningar för att alla ska få en plats på arbetsmarknaden och på så sätt bidra till samhället och vår gemensamma välfärd. Många branscher i har svårt att rekrytera arbetskraft, det saknas helt enkelt personer att anställa. finns det unga och utrikesfödda som inte har fått sitt första jobb. arbetar med många olika förslag för att ge både de som inte har ett jobb och företagen möjlighet att hitta varandra. Några skäl till att det är svårt att matcha på arbetsmarknaden kan handla om att man inte känner till att yrket finns eller att man inte har rätt utbildning. För att det ska bli mer känt samt att utbildningarna ska bli rätt, då det kan handla om att komplettera redan befintlig kunskap. För att åtgärda detta kan staten tillsammans med de branscher som har svårt att rekrytera se över vilka utbildningar som behövs. Genom att komplettera befintlig utbildning med mer specifik kunskap så är det enklare för fler att få jobb. Är det en person som inte har svenska som modersmål behövs även en satsning på yrkessvenskautbildning. Genom bättre yrkesutbildningar kan fler ungdomar och fler utrikesfödda få sina första anställningar och på så sätt bidra till svensk välfärd.
mot · H702177 · 2019-09-24 00:00:00 — Förenkla ansökan om dispens för att transportera vissa maskiner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla tillstånden för att söka dispens för att transportera vissa fordon och tillkännager detta för regeringen. Samhället behöver många olika maskiner för att kunna bygga och utföra servicearbete. Olika maskiner kräver olika tillstånd för att få användas, och vissa kräver särskilda tillstånd för att få transporteras. Ett sådant exempel är mobilkranar. Mobilkranar används till många olika servicearbeten inom både industrin och offentliga sektorn. använder dem till exempel i samband med urspårade tåg, trafikolyckor eller bränder. Många mobila kranar är tillåtna att köra på svenska vägar utan särskilda tillstånd medan andra har för högt axeltryck för att få köras på vägnätet. För de som är i behov av att snabbt få ut en kran på en plats, till en byggnation, servicearbete eller räddningsarbete så stöter det på problem när det är de större kranarna med högre axeltryck det gäller. I har vi ett tillståndssystem som bygger på att man ska få en dispens för att framföra dessa kranar, och beroende på vilka vägar det gäller så är det Transportstyrelsen eller kommunen som ska hantera dispensen. Dispensen talar om vilka vägar som kranen får transporteras på, och det behövs dispens för varje ny transport även om det är samma typ av kran och samma färd som ska ske. Mobilkransägaren måste vänta på att få dispens och anvisningar inför varje transport dessutom krävs det att man måste ha vägtransportledare för att tex kunna stänga av en bro. Det är inte rimligt att det ska vara ett hinder att snabbt kunna komma fram till en tågurspårning på grund av tillståndskrav att framföra ett fordon. Det behövs ett nytt system där det är enklare att få och söka tillstånd. finns det med teknikens hjälp möjlighet att sprida information digitalt i realtid med uppgifter om var fordon och vissa krantyper kan transporteras. Informationen ska gälla oavsett om det är vägar eller kommunala vägar. Genom att göra en samordning av informationen och få ett beslut direkt kan transporter ske även vid akuta händelser. Det sparar liv, tid och pengar både för aktuella företag och för våra myndigheter. I ett sådant här system kan man ha vägsträckor som är fördefinierade för undantag och för vissa modeller av exempelvis kranar istället för som dispens för en specifik sträcka och en specifik maskin. Det som tar av handläggning kan ske automatiskt.
mot · H702178 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetet mot människohandel och tillkännager detta för regeringen. Arbetskraftsinvandring är något som är positivt för människor, företag och . Genom att människor kan arbeta i olika länder berikar och ökar tillgången på kompetens företag. Däremot får inte arbetskraftsinvandringen bidra till människohandel. Det är viktigt att företagen ger medarbetarna en arbetsmiljö och lön som stämmer överens med svenska villkor. Tyvärr har detta inte skett i alla fall och det finns företag som utsätter sina medarbetare för orimliga villkor och där de inte är fria att göra det de vill med sin inkomst och inte kan resa tillbaka till sitt hemland när de vill. Det finns kontrollfunktioner hos migrationsverket men de har inte prioriterat att följa upp hur den enskilde medarbetaren har det på arbetsplatsen förrän när arbetstillståndet går ut. Detta borde ske oftare. När det uppmärksammas att en anställd fått för lite i lön eller fel tillägg på lönen oavsett om det är medvetet eller omedvetet från företagets sida, så är det medarbetaren som drabbas och får lämna . Om ett företag ger sina medarbetare orimliga arbetstider (med svenska mått) så är det inget som är konstigt utifrån hur det ser ut i deras hemländer, och medarbetarna protesterar inte. Här behöver svenska myndigheter tillsammans med branschen arbeta för att öka kunskapen hos konsumenter och införa någon form av märkning som visar att medarbetarna arbetar under schysta villkor. Jag vill se en utredning som undersöker hur vi kan säkerställa att svensk arbetskraftsinvandring inte öppnar för människohandel, men behåller grundtanken i att det är något positivt med detsamma, hur vi säkerställer att en enskild medarbetare inte drabbas när företagen betalt fel ersättning och hur detta kan ske i samverkan med branschen.
mot · H702179 · 2019-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ny lagstiftning genom att införa ett s.k. opt-out-system gällande organdonation i och tillkännager detta för regeringen. Svenskar är mest positiva till organdonation i världen. Ungefär 8 av 10 svenskar är positivt inställda till att donera organ efter sin död. Ändå är organbristen så stor att det i snitt dör en människa som väntar på organ. fanns det ett behov av 814 organ i . I snitt, , har antalet legat stabilt på ca 150 stycken i . Det finns också stöd för att donationsfrekvensen kraftigt varierar över tiden i enskilda landsting och regioner i , och dessa skillnader kan inte enbart förklaras av befolkningsstrukturens variationer. Trots vår positiva syn på organdonation hamnar långt efter när vi vidgar blicken till övriga länder i gällande avlidna per miljon invånare. Länderna på topp fem på listan har alla ett opt-out-system som förutsätter att alla medborgare automatiskt är organdonatorer, om man inte aktivt avregistrerar sig i ett speciellt register. Vi får inte heller glömma bort den etiska aspekten av ett opt-out-system. Ett sedan innan känt ställningstagande till organdonation underlättar för anhöriga i en redan svår stund. Hälso- och sjukvårdspersonalen kommer i många fall att ställa frågan till de anhöriga hur patienten ställer sig till donation. Ofta är det så att detta är en oerhört svår fråga för en redan känslosam anhörig i en pressad situation, i en osäker miljö när man kanske aldrig diskuterat frågan innan med sina närmsta. Här underlättar ett opt-out-system oerhört mycket eftersom valet redan är gjort. Det underlättar också för hälso- och sjukvårdspersonal som redan vet vilken typ av medicinering som ska ges i livets slutskede för att organen ska klara sig som patienten ska ha det så bra och smärtfritt som möjligt. Skulle det vara så att det finns speciella eller religiösa skäl till att anhöriga tar ett mycket starkt avstånd från donation av patientens organ får opt-out-systemet givetvis respektera detta. En del kan önskas kring förtydligandet av hälso- och sjukvårdens ansvar för organdonationer, nationella informationskampanjer samt opinionsbildning som riktar sig mot allmänheten, effektivisering gällande både nationell samt internationell samordning, integritetsskyddande av donationsregistret, ersättning för levande m.m. Att införa ett opt-out-system, som andra europeiska länder framgångsrikt gjort, borde vara ett första steg. Regeringen behöver skyndsamt lägga fram förslag till en ny lagstiftning för införandet av ett opt-out-system samt vidta andra åtgärder som underlättar och ger ökad organdonation i . En donator kan rädda upp till åtta liv.
mot · H70218 · 2019-09-13 00:00:00 — Förnybara drivmedel i kollektivtrafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om förnybara drivmedel och tillkännager detta för regeringen. Flera av landets trafikhuvudmän har långtgående mål och krav avseende användandet av förnybara drivmedel inom kollektivtrafiken. Exempelvis drivs av bussar med RME och med HVO. RME samt flera av de råvaror som används för att framställa HVO ger upphov till högre utsläpp av växthusgaser än deras fossila motsvarighet diesel. Detta är vetenskapligt etablerat och anses inte längre kontroversiellt utanför . Svensk beskattning av drivmedel bytte system från att tidigare ha medgett skattebefrielse för biodrivmedel till att i stället beskatta alla drivmedel på samma sätt. Andelen biodrivmedel styrs i stället av ett reduktionspliktssystem som ålägger drivmedelsförsäljare att hålla en viss andel reduktion av växthusgaser sett till deras årliga försäljning. Dock kvarstår skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel i de fall då drivmedelsleverantören har klarat av att uppnå reduktionsplikten. Detta skapar ett utrymme för kollektivtrafikoperatörer att även fortsättningsvis använda höga andelar förnybara drivmedel som kan inhandlas till en mycket låg skattesats som flera av dessa biodrivmedel tydligt har pekats ut som orsakande högre utsläpp än deras fossila motsvarigheter. Höginblandade förnybara drivmedel bör därför erläggas med samma skatt som övriga drivmedel, och de biodrivmedel som nyttjas för kollektivtrafikändamål måste klara en reduktion om växthusgasutsläpp relativt deras fossila motsvarigheter.
mot · H702180 · 2019-09-24 00:00:00 — Underlätta för långtidssjukskrivna att återgå i arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utveckling av det särskilda högriskskyddet bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 25-procentsstegen i sjukskrivning bör tas bort till förmån för mer flexibel sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för medarbetare att i samråd med arbetsplatsen planera arbetstider utifrån medarbetarens förutsättningar och arbetets beskaffenhet och tillkännager detta för regeringen. Sjukförsäkringens sjukskrivningssteg med 25-%-intervaller upplevs av många som för stora kliv när en ska börja arbetsträna eller återgå i arbete. Regler om att arbetsträna/vara på arbetsplatsen lika mycket tid komplicerar arbetsträning för medarbetare med lång resväg, det finns undantag för detta men då ska det finnas medicinska underlag för att arbetsträna på annat sätt. Medarbetaren bör tillsammans med sin arbetsplats kunna göra bedömningen om hur många timmar per dag som kan vara lämpligt att arbetsträna utifrån dennes förmåga och arbetets karaktär. För många känns det inte lönt att resa än arbetsträningen. Långtidssjukskrivna lägger väldigt mycket tid och energi på att få tillräckligt starka läkarintyg för att kunna vara fortsatt sjukskriven. Många känner sig inte frisk nog att börja arbeta, vågar inte riskera sin sjukpenning eller vågar lita på sin arbetsförmåga. Det tar fokus från processen att bli frisk och det känns tryggare att fortsätta vara sjuk. Vårt samhälle behöver all den arbetskraft som finns tillgänglig. Att underlätta för sjukskrivna att bibehålla kontakt med sin arbetsplats ger en ökad känsla av sammanhang, vilket underlättar återgång till arbete. Att vara i sitt arbetssammanhang och få arbeta av sin kapacitet ger snabbare återhämtning och minskar risken för följdproblematik och utanförskap. Att ha en anledning att besöka sin arbetsplats underlättar att återvända den dagen man återfått något av sin arbetskapacitet. En individcentrerad sjukförsäkring bör utredas, där det ska vara möjligt att våga närma sig arbete igen efter sjukskrivning med tryggheten att det finns en sjukförsäkring att falla tillbaka på om sjukdom eller mående försämras. Detta skulle kunna ske med en utveckling av särskilt högriskskydd som redan finns för dem som på grund av sjukdom eller funktionshinder riskerar att vara sjuka ofta, eller sjuka .
mot · H702183 · 2019-09-24 00:00:00 — Älvdalskan som eget språk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag och tillkännager detta för regeringen. Övdalską brukes åv ringgum 3000 åv diem 5000 fuokum so byddj i Övdalim, . Övdalską stşil sig linggwistiskt mitşið frǫ swenskun og eller mǫlum i . Dier ðar linggwistisk särdraę dug an spuorå attǫter 700-talę. ir mjäst it indşin ömsesiðun feståels millǫ övdalskun og swenskun. Ienn so swensker men it dalsker dug ielt ienkelt it bigrip ienn so dalsker, og twert umm. Basirað ǫ ittað finns eð įe akudiringg um ukaðier övdalską al bitraktas sos iet språk eld sos iet mǫl. Denna text är inledning en på en vetenskaplig avhandling på av språkforskaren som anser att älvdalskan ska betraktas som ett språk. Representanter för Ulum Dalska och kommun har framfört att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i , och det har motionerats i detta ärende i tidigare utan att det har vunnit något stöd hos regeringen eller . Älvdalskan är nära besläktad med närliggande ovansiljanmål som orsamål och våmhusmål, som tillsammans förgrenade sig från fornnordiska . Älvdalskan utmärker sig genom en rad arkaismer och novationer. Bland annat har älvdalskan bevarat ett äldre kasussystem, fornnordiskans stavelsekvantitetssystem med korta, långa och överlånga stavelser. Den har också bevarat ljud som [w] och [ð] och har även som ensam nordisk varietet bevarat fornnordiskans nasala vokaler. Älvdalska ska betraktas som ett eget språk, vilket har konstaterats av en rad experter på området. Det finns likheter mellan situationen för älvdalskan och andra små och utrotningshotade språk i världen. Att garantera en grupp sina språkliga rättigheter är en grundläggande mänsklig rättighet som finns förankrad i FN:s konvention om mänskliga rättigheter. har barn med älvdalska som modersmål ingen rätt till skolundervisning vare sig på eller i älvdalska. Dessutom är barnens rätt att utveckla och tillägna sig det egna modersmålet förankrad i den svenska språklagen, som tillkom 2009. Älvdalskan, som enbart talas i , anses vara en del av det svenska kulturarvet. Många, både i och utanför , anser att denna språkliga varietet bör bevaras till kommande generationer. Det vore ett historiskt misstag om älvdalskan, äldsta bevarade språk, skulle dö ut. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Det bör ges regeringen till känna.