mot · H7023124 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Eget boende (EBO) Validering av akademiska kunskaper Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning Förtydligande av reglerna för diskriminering på arbetsplatsen Våld i nära relationer och hedersförtryck anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram genom tillgång till och skärpta krav på deltagande i svenskundervisning, samhällsorientering och arbete för att erhålla bidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det civila samhällets betydelse för integrationen och statens stöd till dess arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sammanställa och följa upp genomförda hälsoundersökningars effekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet platser inom regionalt yrkesvux och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet platser inom sfi-yrkesutbildning och göra det till huvudspår i sfi-utbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser i den nationella handlingsplanen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att rikta särskild uppmärksamhet mot utsatta grupper på asylboenden, såsom kvinnor, hbtq-personer och konvertiter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder i syfte att motverka hedersförtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och permanenta den uppbyggda verksamheten mot hedersförtryck på i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka verksamheten Nationellt centrum för kvinnofrid i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibehålla samordningen för att motverka prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en delegation för jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en forced marriage unit enligt brittisk modell ska inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att utfärda en domstolsorder i likhet med brittisk modell för forced marriage protection order och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mer kunskap om könsstympning inom rättsväsen, skola och sociala myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa hälsointyg till skydd mot könsstympning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Delegationen mot segregation bör läggas ned och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlända ska kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen upp till en inkomst om brutto och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som vill välja EBO ska kunna uppvisa ett trovärdigt och värdigt boende för i den kommun där den asylsökande vill bosätta sig, för att inte tappa dagersättningen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra arbetet med validering av betyg genom att förtydliga samverkan mellan aktörer på nationell och regional nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur den i etableringsprogrammet kan göras obligatorisk och hur dagens sanktionssystem i etableringsersättningen kan skärpas så att fler väljer att fortsätta etableringsprogrammet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta ett arbete med att ta fram verktyg för att nationellt kunna mäta omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att diskrimineringslagens krav på lönekartläggning bör utredas och förändras i enlighet med utvärdering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förtydligande av reglerna för diskriminering på arbetsplatsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en övergång från EBO till anläggningsboende (ABO) för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. Motionen innehåller politik för utgiftsområde 13 och innefattar politiska förslag rörande nyanlända invandrares etablering, diskriminering och jämställdhet. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Avvikelse från regeringen (KD) Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Tabell 2 Anslag –2022 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Alltför många står utanför en arbetsgemenskap, och särskilt oroande är den djupa tudelningen mellan inrikes och utrikes födda på arbetsmarknaden. Nyanlända möts av bostadsbrist och trångboddhet i kommuner där jobben finns. Det svenska språket är en nyckel för att komma in i det svenska samhället. En god svenskundervisning är därför avgörande för den enskilde och gynnar samhället i stort. Dessutom krävs att man tidigt får ta del av samhällsinformation och rättigheter såväl som skyldigheter. Då stärks också möjligheterna till integration. De som söker asyl i hamnar oftast i av väntan och passivitet. För en bättre integration krävs en snabbare väg in i samhället. Därför vill vi införa krav på deltagande i undervisning i svenska och samhällsinformation med fokus på lagar och värderingar från dag ett, kombinerat med ett krav om att stå till arbetsmarknadens förfogande. Människor ska ges frihet att i möjligaste mån bygga sin framtid efter eget behov, men en lyckad integration kräver också anpassning till det svenska samhället och de värderingar som präglar vårt samhälle. vill utforma en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull migrations- och integrationspolitik. Att klara de integrationspolitiska utmaningarna – ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden – är centralt för att kunna ha en fortsatt human och ordnad migrationspolitik. Arbetslösheten bland utrikes födda är närmare fyra gånger högre än den för inrikes födda. Om vi inte bryter den höga arbetslösheten riskerar att befästa ett utanförskap som drar isär landet. Integration handlar om att ta vara på de människor som söker sig till . Utmaningen i detta ska inte förringas och måste betecknas som historiskt stor. har dåliga resultat att luta sig mot när det gäller att skapa förutsättningar för nyanlända att komma i arbete. Bara en tredjedel av de som gått klart etableringsprogrammet kommer vidare i arbete (subventionerat och reguljärt). i är färre än hälften av nyanlända i arbete. har den lägsta andelen lågkvalificerade jobb inom EU. I snitt tar det innan hälften av utrikes födda kommer i arbete. är fortfarande förvärvsarbetande, vilket innebär ett gap på sexton procentenheter till inrikes födda. Utrikes födda kvinnors låga förvärvsfrekvens är en viktig förklaring till detta. Trots de stora problem vi sett – och som kommer accentueras framöver – har den rödgröna regeringen inte tagit tag i problemen. De som drabbas hårdast av den nuvarande situationen är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. Det är en integrationspolitik som gör många nyanlända bidragsberoende istället för att låta dem delta på arbetsmarknaden. behöver politik för fler jobb, fler bostäder och bättre utbildning för att möta integrationsbehoven. föreslår därför att nyanlända lättare ska kunna få jobb genom en lägre ingångslön, slopade arbetsgivaravgifter och fler nystartsjobb. Vidare föreslår vi ett dubbelt jobbskatteavdrag för utsatta grupper på arbetsmarknaden så att det lönar sig bättre att arbeta och bidragsberoendet minskar. Förslagen presenteras i partiets motion för utgiftsområde 14 Arbetsliv. Det behövs också en bostadspolitik som främjar tillkomsten av bostäder och tar hänsyn till de svaga ekonomiska förutsättningar som många nyanlända har att ta sig in på bostadsmarknaden. De bostadspolitiska förslagen presenteras i motion för utgiftsområde 18. anvisas kommuner nyanlända och har att hantera uppgiften att finna bostäder åt ett bestämt antal människor . Uppgiften är förenad med betydande svårigheter för kommunerna och de lösningar som används varierar. välkomnar det stora engagemang som finns i civilsamhället. Det är i de frivilliga sammanslutningarna som de värderingar som behövs för ett fungerande samhälle förvärvas. Det är här som möten uppstår, kunskap överförs och det främmande blir bekant. Den rollen kan och ska inte staten ta över. Vi vill däremot se en politik som både värnar och uppmuntrar det civila samhället och där det offentliga med en noggrann uppföljning ska ge stöd till det arbete som sker utifrån människors lika värde och demokratiska principer. Det svenska civilsamhället har en lång historia av att erbjuda en social samvaro, utbildning och aktiviteter och vara en viktig mötesplats. Civilsamhällets organisationer bidrar med svenskundervisning, språkcaféer, idrott och andra fysiska aktiviteter, och kompletterar myndigheternas roll i integrationen på ett avgörande sätt. Kontakten som skapas mellan inrikes och utrikes födda ger goda förutsättningar för en snabbare väg in i samhällsgemenskapen. Utvärderingar från en rad svenska myndigheter visar att civilsamhällets organisationer spelade en mycket viktig roll i mottagandet av alla de asylsökande som kom 2015. De uppvisade en kraft, flexibilitet och organisationsförmåga som berörda myndigheter varken fullt ut kunde matcha eller ta till vara på. Detta måste vi bygga vidare på, dra lärdomar utav och skapa mer långsiktiga förutsättningar, så att civilsamhället kan utveckla sina insatser på integrationsområdet. befinner sig ett stort antal asylsökande (ca 42 000 personer inskrivna, varav 23 600 i anläggningsboende) på asylboenden. De som ännu inte fått sin ansökan prövad och de som precis kommit måste sannolikt utstå av väntan. Tiden i asylboendet präglas av sysslolöshet, passivitet, frustration och osäkerhet. Flera rapporter om tillbud, motsättningar och incidenter vittnar om boendemiljöer som i många fall är allt annat än önskvärda. Kristna, ateister, homosexuella och muslimska minoriteter är – vid sidan om kvinnor – några utsatta grupper på boendena. Det är en situation som måste förändras. Alla ska ha ett tryggt boende, också . Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lika av ovisshet och passivitet som följd. Människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid riskerar att avta ju går. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds till . Därför vill vi införa ett så kallat asylprogram med krav på att asylsökande erhåller och ska delta i 15 timmars språkutbildning och nio timmars samhällsorientering . anslår totalt för detta ändamål , 2021 och 2022. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendenas personal. Asylprogrammet regleras under utgiftsområde 1, anslag 5:1. Med anledning av detta säger vi också nej till regeringens satsning på information till nyanlända under anslag 1:1, vilket innebär en besparing på och framåt. För den som deltar i asylprogrammet ingår ett krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande, att utföra praktik i föreningslivet eller att hjälpa till på det asylboende där man bor. Med sådan aktivitet bryts den passivitet som präglar tiden på asylboenden som etableringen på arbetsmarknaden underlättas. För att kunna arbeta i som asylsökande krävs för det första ett undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd, ett så kallat AT-UND. Men för att anställa en asylsökande krävs också en anmälan från arbetsgivaren till samt att den asylsökande ansöker om preliminär A‑skatt via . Informationen om denna möjlighet är svårtillgänglig. Samordningsnummer tilldelas av skattekontoret på begäran av en myndighet. För att få samordningsnummer måste man lämna in en kopia på sitt , pass eller id‑kort samt ett undertecknat anställningsavtal. Den asylsökande har dock lämnat sitt pass eller id‑kort till i samband med sin asylansökan och har därför inte tillgång till detta. Det är därför ett moment 22 att försöka få formellt tillstånd att arbeta. Om den asylsökande mot förmodan ändå skulle få AT-UND och ett arbete, sänks dagersättningen lika mycket som den inkomst som tjänats in. Marginaleffekten är hundraprocentig. föreslår därför att asylsökande ska kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen på brutto . Eget boende (EBO) använder boendeformen eget boende, EBO, i en utsträckning som saknar motstycke i något annat land. [1] EBO-lagen har funnits och bidrar i alltför hög utsträckning till att cementera segregationen i . behöver ha en jämnare fördelning av – och bättre planering för – asylsökande. hamnar en stor del av de som kommer till i EBO, i redan hårt ansträngda förorter eller i städer hos sina landsmän. Detta skapar en grogrund för segregation och riskerar att förvärra situationen i dessa områden. Här drabbas de ofta av trångboddhet, utnyttjas att köpa dyra svartkontrakt och hamnar i utanförskap. Viljan att söka upp sina egna, där kanske släkt eller vänner kan erbjuda en trygghet i det nya landet, är högst förståelig. Under ordnade former främjar också EBO etableringen där sökandet efter arbetstillfällen och etablering främjas genom informella nätverk. Men eget boende har tyvärr allt mer blivit ett problem där EBO-boende koncentrerats. Nödrop från kommuner som går under beteckningen ”EBO-kommuner” har hörts om hur belastningen på bostadsmarknad och välfärdstjänster ackumuleras när många söker sig till samma bostadsområde. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. För att förhindra att asylsökande och nyanlända väljer trångbott eget boende vill skärpa kraven på de som väljer EBO. Den som vill välja EBO ska kunna uppvisa ett trovärdigt och värdigt boende för i den kommun den asylsökande vill bosätta sig i. Detta bör vara ett villkor för att kunna erhålla dagersättning. välkomnar därför regeringens och januaripartiernas förändring av regelverket så att dagersättningen kan dras in för den som väljer EBO. Kommuner och deras kommunala bostadsföretag bör sedan identifiera boenden där trångboddhetsnormer överskrids. Anläggningsboenden är också förenat med problem. Anläggningsboenden är ofta i glesbygd med sämre arbetsmarknadsanknytning, där lediga fastigheter kunnat upphandlas av . Dessa kommuner har inte minst drabbats av radikalt ökande kostnader för exempelvis försörjningsstöd och skolgång, kostnader som är mycket svåra för små kommuner att täcka. Eget boende och anläggningsboenden är alltså förknippade med problem. Men anläggningsboende möjliggör en väsentligt mer kontrollerad process där staten i större utsträckning kan styra bosättningen av de asylsökande, utifrån var det är sammantaget bäst för den fortsatta processen. Det innebär exempelvis att bosättningar i redan utsatta områden kan stoppas. Rätten till eget boende bör därför utredas med utgångspunkten att anläggningsboende i fortsättningen ska vara den boendeform som erbjuds från staten. Alla som söker asyl i ska enligt lag erbjudas en kostnadsfri hälsoundersökning. I undersökningen ingår provtagningar samt hur hälsotillståndet kan vara påverkat av den undersöktes psykosociala situation eller av traumatiska upplevelser. Andelen som faktiskt genomgår hälsoundersökningar är emellertid otillfredsställande. I synnerhet , då ett stort antal människor sökte sig till , kunde inte vårdcentraler prioritera hälsoundersökningarna före behovet av omedelbar vård. Särskilt angeläget är att snabbt upptäcka och påbörja behandling för exempelvis hepatit B och C, tuberkulos och hiv/aids vilka har större förekomst i flera av ursprungsländerna. För att nå alla med hälsoundersökningar är det viktigt att informationen om vad dessa innebär når de som berörs. Den skriftliga kallelsen kan därför behöva kompletteras med muntlig information. Särskilt viktigt är att säkerställa att informationen når kvinnorna. De asylsökande måste känna sig trygga med att eventuella upptäckter av smittsamma sjukdomar inte kommer att påverka deras möjligheter att beviljas uppehållstillstånd. Tyvärr finns skäl att tro att några uteblir från undersökningarna på grund av sådan rädsla. De uteblivna hälsoundersökningarna är problematiska för de personer som vid behov inte får adekvat vård och behandling, men det är även problematiskt ur ett smittskyddsperspektiv. efterlyser mer tydlighet i kommunikationen. Vikten av undersökningen ska betonas och rätt språk ska användas. Det ska framgå var och när undersökningen görs, att den inte kostar den asylsökande något, att tolk finns, att sekretess råder och att hälsoundersökningen görs oberoende i förhållande till asylprocessen. Det är också angeläget att journalsystem digitaliseras och upprättas för individen och sedan kan följa denne. Nyanlända kan under sin första tid vistas i olika län på grund av flytt mellan asylanläggningar och städer. Hälsoinformation ska vara tillgänglig för berörd personal oavsett var en person är bosatt för tillfället. Nyanlända bereds plats i etableringsprogrammet när de fått tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd. Programmet är på max och omfattar utbildning i svenska (sfi), samhällsorientering samt förberedande insatser. Programmet är frivilligt men en stor andel av de nyanlända är inskrivna på programmet, delvis för att ett deltagande berättigar till etableringsersättning. Syftet är att hjälpa nyanlända in på arbetsmarknaden och integrera sig. Men efter programmets är det bara drygt en tredjedel av de nyanlända som går vidare till reguljärt eller subventionerat arbete eller reguljär utbildning. Inom gruppen nyanlända finns ett stort utbildningsbehov. arbetsmarknad ställer höga utbildningskrav och avklarad gymnasieskola kan beskrivas som en grundförutsättning för ett ihållande arbetsmarknadsdeltagande. För att öka kvinnors deltagande i – och slutförande av – sfi-studier bör barnomsorg erbjudas i samband med sfi-studierna, under både etablerings- och asylprogrammet. har tidigare föreslagit denna satsning i budgeten, och vi ställer oss nu bakom den satsning som regeringen gör på sfi för föräldralediga (utgiftsområde 17). Etableringsprogrammet har också lidit problem med för lågt tempo för studiemotiverade – ofta utbildade – nyanlända. är därför positiva till regeringens satsning på intensivår, som är tänkt att vara ett spår inom etableringsprogrammet där fokus ligger på intensiv inlärning och att snabbt bygga kontakt med arbetsmarknaden. Etableringsuppdraget är viktigt, och uppdraget måste följas upp och förbättras kontinuerligt. En stor andel av de nyanlända skriver in sig i etableringsprogrammet, även om siffrorna varierar mycket. Försiktigt räknat är det av de kommunmottagna som inte skriver in sig i etableringen. [2] I procent kan det framstå som lite, men i antal personer innebär det dock 7–8 000 nyanlända som hamnat helt utanför etableringsinsatserna för perioden –2019. Sedan lämnar 2–fler innan de är in i etableringsprogrammet. Detta innebär att många nyanlända inte får den utbildning som de skulle behöva. Den första delen i programmet är till stor del tillägnad svenskundervisning och samhällsorientering och är av särskild vikt för en första introduktion till . Därför bör det utredas hur den i etableringsprogrammet kan göras obligatorisk och hur dagens sanktionssystem i etableringsersättningen kan skärpas, för att fler ska gå etableringsprogrammet. Etableringsersättning betalas ut till personer som har en etableringsplan, vilken ska omfatta högst 24 månader. som en nyanländ medverkar till upprättande av en etableringsplan är etableringsersättningen per dag, . När etableringsplanen gäller och aktiviteter pågår motsvarande heltid uppgår ersättningen till per dag, . Etableringsersättningen är inte skattepliktig. Den skall täcka personens verkliga kostnader för att undvika att kommunen behöver komplettera med ekonomiskt bistånd. föreslår att etableringsersättningen sänks med per dag, vilket skulle innebära en minskning vid upprättande av etableringsplan och vid deltagande i etableringsplan. Bostadsersättningen och etableringstillägget lämnas dock oförändrade. Minskningen av etableringsersättningen med per dag minskar kostnaderna för etableringsersättningen med och 2021–2022 under anslag 1:3 inom utgiftsområde 14. Utrikes födda som kommer från lägre utbildningsbakgrund har ofta haft ett praktiskt arbete i hemlandet och har erfarenheter som kan komma väl till pass i en rad bristyrken i . För att matcha denna grupp krävs utbildningsinsatser i såväl språk som yrkesutbildning i ett tidigt skede i etableringen. Yrkesvux är en mycket framgångsrik utbildningsform i att lära ut både svenska och yrkeskunskaper. Språkutbildningen inom ordinarie sfi uppvisar inte samma goda resultat. Ett skäl till resultaten inom ordinarie sfi kan vara att de i huvudsak organiseras så att personen först lär sig enbart svenska och därefter kan påbörja en reguljär utbildning. Det gör målet om ett arbete mer avlägset och motivationen riskerar att sjunka, särskilt för den grupp nyanlända som har arbetserfarenhet men ingen längre utbildning. Sfi med yrkesutbildning innehåller sfi-kurser och kurser på gymnasial nivå. En del av utbildningstiden är praktik inom de yrken som studieanordnaren erbjuder och det ger ofta goda chanser till arbete efter avklarad utbildning. Sfi-kurserna ger kunskap i det svenska språket men är också delvis anpassade för yrkesvalet och arbetsmarknadens krav, i syfte att ge en så komplett svenskkunskap som möjligt. I tidigare analyser av sfi med yrkesutbildning har det funnits farhågor om att utbildningen i svenska hamnar i skymundan när yrkesdelen tar upp tid. Skolinspektionen påpekar dock i en rapport att så inte är fallet och menar att de yrkesinriktade delarna kompletterar den reguljära sfi-undervisningen. Behoven är stora. Det finns hundratals bristyrken i . Det är truckförare, städare, skogsarbetare, målare, murare och golvläggare för att nämna några. har antalet elever som gått sfi vuxit , från drygt 142 000 elever till 199 000. Och inom just yrkesutbildningarna har volymerna ökat mycket.