mot · H7023341 · 2019-10-03 00:00:00 — När löneutvecklingen enligt de tecknade avtalen mellan parterna ligger på och regeringens uppräkning enbart är så innebär det att ersättningen inte täcker de ökade kostnader som finns för assistenter. Effekten av regeringens snåla uppräkning blir mindre pengar till arbetsledning och kompetensutveckling. Både assistansberättigade och assistenter drabbas. Yrket personlig assistent görs mindre attraktivt och vi står inför ett stort kompetensförsörjningsproblem. Därtill riskerar vi att seriösa assistansanordnare med kollektivavtalad löneutveckling och goda arbetsvillkor drivs i konkurs. Det vore förödande. föreslår därför inom anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning (utgiftsområde 9) en höjning av schablonen och därutöver en förstärkning till följd av lagändring enligt ovan. Detta medför sammantaget och 2021 och 2022 (utöver regeringens ökning av anslaget med 85 miljoner och 100 miljoner 2021–2022. Regeringen bibehåller också de som avsattes till detta ändamål genom KD/M-budgeten vilket vi välkomnar.) 10.3 Uppdatera sjuk- och aktivitetsersättningen bidrog inom ramen för den tidigare alliansregeringen till att möjligheterna för personer med sjuk- och aktivitetsersättning att prova förvärvsarbete, studier eller ideellt arbete stärktes. Detta innebar mycket viktiga förbättringar, men det är alltjämt ett faktum att många av de personer som lever på sjuk- och aktivitetsersättning har en ekonomisk utsatthet som är mycket svår att påverka. Därför var det viktigt med de förbättringar som genomfördes med höjd garantiersättning, höjt bostadstillägg samt sänkning av skatten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Vi ser att detta är en utsatt grupp som har bedömts sakna arbetsförmåga och riskerar att halka efter ekonomiskt och hamna i ytterligare utsatthet. vill därför höja garantinivån ytterligare. För den enskilde innebär det en förstärkning av sjuk- och aktivitetsersättningen med . Vi avsätter 2020–2022 för detta ändamål. 11 Att åldras i trygghet och värdighet Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Ensamhet och isolering i det egna hemmet, efter att livskamraten eller vänner har drabbats av demenssjukdom eller har gått bort, leder inte sällan till psykisk ohälsa som depression, men också till fysisk ohälsa i form av mer hjärt-/kärlsjukdomar, demens och smärta. I SCB:s senaste undersökning av levnadsförhållanden (2016/2017) visade det sig att över var sjunde person lever i social isolering, dvs. de bor ensamma och träffar inte anhöriga, vänner eller bekanta oftare än . av samma grupp är så kallat höggradigt socialt isolerade, vilket innebär att även kontakter via telefon och över internet sker mer sällan än en gång . Utöver det mer objektiva måttet kring social isolering, har tidigare undersökningar visat att långt fler upplever ensamhet. Bland de som är upplevde av kvinnorna och av männen ensamhet. För att bryta ensamheten önskar många äldre flytta till ett så kallat trygghetsboende. Där finns det möjlighet till social gemenskap och inte sällan finns det personal som kan stödja de boende med enklare sysslor. Boende på trygghetsboende vittnar om minskad psykisk ohälsa, en känsla av gemensamhet och höjd livskvalitet. Dessvärre är det en brist på trygghetsboende i flera kommuner. Dessutom blir boendekostnaden ofta högre i ett trygghetsboende än i det egna hemmet, på grund av särskilda anpassningar som behöver göras såsom större trapphus och badrum eller fler gemenskapsytor. Många äldre, och framför allt de med svagast ekonomi, är därför hänvisade till fortsatt ensamhet. gör därför stora satsningar på de äldre. I den budget som vi, tillsammans med , fick igenom i presterade vi kraftfulla reformer för att fler äldreboenden skulle byggas, pensionärernas ekonomi skulle förbättras och äldres möjligheter till gemenskap skulle stärkas. Tyvärr har S/MP-regeringen skurit ner på flera av dessa satsningar. I vårändringsbudgeten 2019 försvann t ex som skulle ha gått till gemenskapsfrämjande aktiviteter inom äldreomsorgen, mer idrott för äldre och ökad personalkontinuitet inom . I vårt budgetalternativ skjuter vi därför till stora resurser utöver regeringen till äldreomsorgen . I detta finns en stor satsning på att äldreomsorgens personal ska få bättre arbetsvillkor och fler möjligheter till fortbildning. Här finns även satsningar på fler äldreboenden och förbättrad livskvalitet och fler gemenskapsmöjligheter för äldre. Därutöver föreslår vi förstärkningar av de äldres ekonomi. Det är bra att regeringen nu genomför den förbättring av bostadstillägget för pensionärer som drivit på för inom ramen för pensionsgruppen och som enligt M/KD-budgeten skulle ha genomförts och därutöver de förbättringar av garantipensionen som vi varit överens om inom pensionsgruppen och som varit drivande bakom. Denna förbättring av grundskyddet kommer innebära mycket för många ekonomiskt utsatta äldre. går dock längre och föreslår en ytterligare höjning av hyrestaket i bostadstillägget för pensionärer. Till skillnad från regeringen föreslår vi sänkt skatt för alla pensionärer, inte bara de med pensioner . Detta är utöver den stora skattesänkning pensionärerna fick tack vare M/KD-budgeten. Vi genomför också en ny reform som innebär ytterligare höjning av jobbskatteavdraget för de som är . Totalt satsar mer än regeringen på våra seniorpolitiska förslag. Tabell 6 seniorpolitiska förslag, Bättre arbetsvillkor för äldreomsorgens personal Återinför Omvårdnadslyftet, utbildning chefer och schemaläggare Höjt hyrestak BTP till Prestationsbaserat stöd särskilt boende Gemenskapsfrämjande åtgärder i äldreomsorgen Höjt JSA för 69+ Sänkt skatt på pensionsinkomster (0,) 11.1 Låt fler äldre arbeta befolkning lever i genomsnitt allt längre. Det är mycket glädjande, men innebär också att den så kallade försörjningskvoten växer, med resultatet att försörjningsbördan för de som arbetar ökar. För att ska klara av att möta den demografiska utmaningen behövs till att börja med en långsiktigt stark och stabil ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå. Det krävs att fler arbetar mer. Att fler väljer att arbeta längre än till har många positiva effekter. Det gör att ekonomin förbättras, både för den enskilde och för samhället i stort. Pensionerna förstärks också både för den enskilde och för pensionärskollektivet i stort då inbetalningarna till pensionssystemet blir större. Men inte minst viktigt är känslan av samhörighet och tillhörighet som ett arbete ger många människor. 11.2 Sänk skatten på arbetande äldre En invändning mot att uppmuntra fler äldre att stanna kvar i arbetslivet är att de skulle stå i vägen för ungdomar som vill in på arbetsmarknaden. Det finns dock ingenting som tyder på att arbetsmarknaden fungerar så – tvärtom. Olika jämförelser mellan både och amerikanska delstater visar att med en hög sysselsättningsgrad bland äldre följer också en hög sysselsättningsgrad bland yngre. Antalet arbeten är inte statiskt utan ökar när fler vill arbeta. Därför är stolta över att vi, tillsammans med , har avskaffat den särskilda löneskatten om på ersättningar för arbete och inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt . Istället för att uppmuntra arbetsgivare att behålla eller anställa äldre, gjorde denna skatt på äldre som jobbar, som regeringen införde, det dyrare än tidigare att ha äldre personer anställda. anser tvärtom att äldres arbete ska uppmuntras. Därför genomför vi också en ny reform som innebär ytterligare höjning av jobbskatteavdraget för de som är . Detta för att den som vill och orkar ska uppmuntras att jobba ännu lite längre i då vi är i stort behov av att erfarna personer stannar i arbetskraften – inte minst när det kommer till viktiga välfärdsyrken såsom lärare, läkare och barnmorskor. Reformen innebär en 55-procentig höjning av det förhöjda jobbskatteavdraget. På så sätt får äldre som jobbar ut mer av sin arbetsinkomst efter skatt. 11.3 Ytterligare sänkning av skatt på pensionsinkomster Mellan ökade den genomsnittliga nettoinkomsten för en person som är 40–med medan den för en 80–84-åring bara ökade med ungefär hälften, . anser att pensionärernas ekonomi måste prioriteras. Därför såg vi till att alla pensionärer fick sänkt skatt i den budget som vi, tillsammans med , fick igenom i . Regeringen föreslår nu sänkt skatt för pensioner . Det är bra, men anser att även pensionärer med låga pensionsinkomster ska få sänkt skatt. Därför föreslår vi att pensionsinkomster ska beskattas lägre . Detta är en del av en bred skattesänkning för alla – där de med inkomst av tjänst eller pension erhåller störst skattesänkning. 2,3 miljarder av denna skattesänkning beräknas gå till pensionärerna 2020. Denna skattesänkning gör utöver regeringens skattesänkning för pensionärer om . Vi har också varit pådrivande i pensionsgruppen för den stora förbättringen av grundskyddet för de ekonomiskt utsatta pensionärer som genomförs. 11.4 Förbättrade personalvillkor inom äldreomsorgen Forskning visar att kvalitativ äldreomsorg förutsätter ett personcentrerat bemötande där personalen kan skapa en trygg miljö och en personlig relation med den äldre. För att det ska vara möjligt behöver äldreomsorgens personal ges goda förutsättningar att göra ett bra jobb. Förutom att den som arbetar med viktig välfärdsverksamhet inom eller på ett vård- och omsorgsboende behöver goda arbetsvillkor för att kunna ge kvalitativ omsorg, är det viktigt för att de ska trivas i sitt arbete och inte slita ut sig . Det är också viktigt för att omsorgsyrken ska vara attraktiva så att personalförsörjningen kan fungera – en nyckel för att möta välfärdens behov . råder arbetskraftsbrist inom äldreomsorgen – av personalen uppger att bemanningen är otillräcklig minst någon dag . Dessutom kommer gruppen äldre att öka . Enligt SKL behöver därför antalet anställda inom äldreomsorgen öka med 67 000 personer () . Men tyvärr är arbetsvillkoren på många håll inte tillräckligt bra – var tredje person som arbetar inom äldreomsorgen vill sluta. Löneläget är ofta lågt och det finns små möjligheter att byta arbetsgivare när det inte finns valfrihetssystem och därmed konkurrens om medarbetare. Dåligt utformade upphandlingar kan dessutom leda till att viss personal får sämre villkor. Därtill finns det på många håll orimligheter i arbetstid, bl a på grund av så kallade delade turer, som ofta kraftigt drar ned medarbetares livskvalitet och möjligheter till familjeliv. Delade turer innebär två arbetspass som är uppdelade med en längre rast än en lunchrast emellan. Ofta handlar det om ett förmiddagspass och ett kvällspass med ett par eller några timmars obetald rast emellan. Systemet är omvittnat tröttande och beskrivs av många anställda i mycket negativa ordalag. Dåliga scheman bidrar till stress och sjukskrivningar. av personalen inom äldreomsorgen upplever psykisk ansträngning och jäkt i arbetet minst en gång och över hälften upplever detta i stort sett . Vi vet att risken att bli sjuk av stress är högre inom kvinnodominerade yrken, och äldreomsorgen är inget undantag – antalet startade sjukfall uppgick till 170 per 1 000 sysselsatta – högst av alla branscher. Resultatet är hög personalomsättning – 2017 var personalrörligheten inom vård och omsorg. Med många sjukskrivningar och hög personalomsättning blir det ännu svårare att lägga bra scheman och upprätthålla personalkontinuiteten. För många av de äldre som lever ensamma utgör hemtjänstpersonalen en stor del av deras sociala liv. Kontinuitet och tillräckligt med tid för att bygga goda relationer med hemtjänstpersonal ger möjlighet att bygga upp förtroende och tillit vilket bidrar till trygghet hos de äldre. En trygghet som kan främja en god livskvalitet och livsglädje som förebygger psykisk ohälsa. Men personalen vittnar om att de inte har tid för att skapa en relation med de äldre som de möter i arbetet. mötte en hemtjänsttagare i snitt 15 olika personal , i vissa fall var det så många som 24. Förutom att detta skapar otrygghet för den äldre, innebär det också sämre möjligheter för personalen att göra ett bra jobb med god kvalitet när de arbetar i en organisation som inte fungerar utan får möta väldigt många vårdtagare – spegelbilden av att den äldre får möta en stor mängd hemtjänstpersonal . som ovan beskrivna brister i arbetsvillkoren inom äldreomsorgen finns, har äldreomsorgens chefer inte förutsättningar att göra ett så bra jobb som de skulle vilja. Chefer inom vård och omsorg och sociala tjänster har de största arbetsgrupperna på hela arbetsmarknaden – inom just äldreomsorgen har varje chef i snitt direkt personalansvar för cirka 50 personer. har visat att chefer inom vård och omsorg arbetar under tidspress, har hög arbetsbelastning med stora ansvarsområden och många medarbetare. Resultatet är att en av fem i personalen upplever att de har små eller mycket små möjligheter att vid behov få stöd av chef. Cheferna har en viktig roll i att skapa goda villkor för personalen, men det är bara möjligt om enhetscheferna har ansvar för ett rimligt antal medarbetare. Dessutom måste en större flexibilitet medges av kommunerna så att enhetscheferna kan göra de prioriteringar som leder till bättre arbetsvillkor och en god bemanning med hög kontinuitet. Alltför ofta kringskärs enheternas chefer genom kommunövergripande regler som minskar tilliten och därmed gör ansvarsutkrävandet sämre. En annan nyckelgrupp vad gäller att skapa goda arbetsvillkor inom äldreomsorgen – och som ofta glöms bort – är schemaläggare. De bär ett tungt ansvar för att få viktiga välfärdsverksamheter att rulla och för att lägga en planering som säkerställer att övriga yrkesgrupper inom vård och omsorg inte bränner ut sig. Utöver arbetssituationen som beskrivits ovan finns små möjligheter för personalen att fortbilda sig och det finns få karriärsteg inom yrket, vilket visar på ett behov av större utbildningssatsningar. anser att det nu behövs krafttag för att förbättra arbetsvillkoren för personalen inom äldreomsorgen. Det handlar om att värna medarbetare, deras familjeliv och hälsa, men också om att stärka möjligheten att rekrytera mer personal. Med rätt reformer kan resultatet också bli att timmarna för social aktivering hos den äldre blir fler, gemenskap främjas och kvaliteten höjs. För att tiden med de äldre ska bli en tydligt värderad del av arbetet bör även sociala behov införas i socialtjänstlagen som grund i biståndsbedömningen för äldreomsorg. Staten tecknar ett avtal med SKL om ett prestationsbundet stöd till förbättrade villkor för personalen inom äldreomsorgen. Kraven i det prestationsbaserade stödet ska gälla all kommunfinansierad verksamhet, även privat driven men offentligt finansierad omsorg. Satsningen ska följas upp årsvis med målsättningen att alla kommuner ska nå bättre resultat. Stödet uppgår till och fördelas till kommunerna baserat på fyra parametrar som alla väger lika: Aktivt arbete med att minska delade turer: Kommunen ska kunna visa att det skett en tydlig minskning i användandet av delade turer alternativt att delade turer är på en låg nivå eller inte används alls. Ett system för hur detta ska mätas och följas upp bör utarbetas i samverkan med SKL. Tiden som frigörs när de delade turerna försvinner bör användas till mer tid med de äldre. Förbättrad personalkontinuitet: Kommunen ska tydligt minska antalet hemtjänstpersonal per hemtjänsttagare (enligt statistik som kommunerna redan nu rapporterar in till Öppna jämförelser). De kommuner där hemtjänsttagaren får möta maximalt tolv olika personal får alltid del av stödet. God medarbetarnöjdhet och delaktighet: Kommunen ska kunna visa ett bättre resultat än föregående år för SKL:s totalindex för Hållbart medarbetarengagemang (HME) vad gäller äldreomsorgen. Som minst ska kommunen ha ett HME på 50 (av 100), och överstiger det 75 får kommunen ersättning oavsett om det skett en förbättring från föregående år eller ej. Avlastning för cheferna: ska kunna visa att snittantalet som äldreomsorgscheferna i kommunen har direkt rapporteringsansvar för tydligt minskar. De som inte överstiger 25 får alltid del av stödet. Fler fortbildningsmöjligheter för äldreomsorgens personal För att skapa yrkesutveckling och karriärvägar för omsorgspersonalen behövs fler utbildningsmöjligheter. Det är också en viktig del i att attrahera mer personal – att kommunerna erbjuder strukturerad fortbildning och möjliga karriärvägar. Därför vill vi: Återinföra Omvårdnadslyftet: Vi satsar på att bekosta utbildningsinsatser för personalen i t ex demenssjukdom, multisjukdom och förebyggande arbete. Enligt var satsningen mycket positiv för såväl medarbetare som för verksamheten i sig. Rapporten slår fast att satsningen ”väckt studielust, gett ökat självförtroende och stärkt yrkesidentiteten. Vad gäller verksamheten har man kunnat genomföra en mer omfattande kompetenshöjning och inkluderat fler medarbetare än vad ekonomin normalt tillåter. Man har ökat andelen medarbetare med grundläggande kompetens och kunnat kvalitetssäkra verksamheten. Kommunerna vittnar därtill om att utbildningen har gett medarbetarna vidgade perspektiv, större analytisk förmåga och ökad benägenhet att acceptera förändringar i verksamheten.” Satsa på utbildning för äldreomsorgens chefer: satsas på ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer, för att de bättre ska klara av den viktiga roll de har i att skapa goda arbetsvillkor för sina medarbetare. Satsa på utbildning av schemaläggare: har regeringen valt att stryka den satsning på schemaläggare som beslutat om . Vi vill återinföra satsningen, utöka den, och göra den permanent. läggs på metodutveckling, utbildning av schemaläggare inom och spridning av exempel på hur man uppnår god personalkontinuitet. De goda exemplen finns – där engagerade och kloka schemaläggare klarar av att säkerställa både god hemtjänst med tid för den äldre och heltid för den personal som önskar – utan delade turer. Förstärka och förlänga satsning på statsbidrag till vuxenutbildningen för utbildning inom hälso- och sjukvården: Stödet är till för personer som vill kombinera utbildning med en tidsbegränsad anställning inom äldreomsorgen eller hälso- och sjukvården och syftar till att ge deltagarna kompetens för en tillsvidareanställning. Utbildningen ska skräddarsys utefter vilka kunskaper personen har , och bör även kunna innehålla språkundervisning. Tyvärr trappar regeringen ned stödet med 150 miljoner och är det helt utfasat. Vi vill att satsningen fortsättningsvis ska ligga på samma nivå som . Därför satsar vi 2020 och sedan på stödet. Det borde vara en självklarhet att de som sköter om våra nära och kära på ålderns höst inte ska behöva bli sjuka av sitt jobb. Och för att säkra personalförsörjningen för välfärden måste vi öka attraktiviteten för omsorgsyrken. anser därför att det är hög tid att prioritera medarbetarna inom äldreomsorgen, deras familjeliv och hälsa. Med rätt reformer kan resultatet också bli att timmarna för social aktivering hos den äldre blir fler, gemenskap främjas och kvaliteten inom äldreomsorgen höjs. 11.6 Äldreboendegaranti och äldreboendemiljard Fler och fler äldre som själva upplever att de har behov av särskild vård och omsorg blir nekade boende på ett så kallat särskilt boende. Biståndsbedömningarna har blivit hårdare och då anses de för friska. I vissa kommuner finns det helt enkelt inte tillräckligt många platser i särskilt boende. Istället erbjuds mer omfattande hemtjänst i det egna hemmet. 2018 rapporterades 4 517 ej verkställda beslut in till gällande äldre som blivit lovade en plats i särskilt boende men fått vänta . vill att den som fyllt ska ha rätt att få flytta till ett anpassat boende som t ex särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns. Möjligheten att bygga mer flexibelt med såväl särskilt boende som trygghetsboende inom samma fastighet bör utvecklas. gör därför också stora satsningar på att få fram fler platser i äldreboenden. I den budget som vi, tillsammans med , fick igenom i presterade vi kraftfulla reformer för att fler äldreboenden skulle byggas, men tyvärr har S/MP-regeringen skurit ner på eller riktat om dessa satsningar till mer ineffektiva stöd. I vårändringsbudgeten 2019 försvann t ex som var tänkta att stimulera byggandet av fler trygghetsboenden genom att kommunerna skulle kunna erbjuda trygghetsvärdar till dessa boenden. Utöver denna neddragning gjorde regeringen om det prestationsbaserade stöd som skulle stimulera kommuner att bygga särskilda boenden till ett generellt stöd, och det investeringsstöd som var öronmärkt för trygghetsboenden styrdes om till biståndsbedömda boenden med högre trösklar. De viktiga satsningarna på att få fram fler trygghetsboenden, så att fler äldre kan flytta till anpassade boenden tidigare – och dessutom senarelägga en eventuell flytt till kostsamma särskilda boenden – blev därför inte av. I budgetpropositionen skär regeringen ned ytterligare på investeringsstödet för äldrebostäder. För att stärka de äldres rätt att få tillgång till en anvisad plats på särskilt boende avsätter vi till en prestationsbaserad ersättning till de kommuner som klarar att anvisa platser . Vi föreslår även en höjning av den lägre gränsen för vitesbelopp när kommunerna inte klarar att leverera särskilt boende . Vitesbeloppet är mellan och . Den lägre gränsen behöver höjas till . Vi vill även pröva möjligheten att ekonomiskt kompensera den som inte får en plats på boende . En äldreboendegaranti utan äldreboenden är inte värd något. För att klara löftet om en äldreboendegaranti behövs fler och olika typer av äldreboenden. Stimuleringsmedel för att det i kommunerna ska byggas äldreboenden måste därför kvarstå och utökas som ambitionen i kommunerna måste höjas. Vi anslår därför mer för att fler bostäder ska byggas och höjer bostadstillägget för äldre med låga pensioner så att de har bättre råd med de nybyggda äldrebostäderna. De tillkommande medlen öronmärks för trygghetsbostäder. Vi återinför också den satsning på gemenskapsvärdar som regeringen strök ur M/KD-budgeten. Förutom att anställa gemenskapsvärdar till trygghetsboenden kan medlen även användas till andra gemenskapsfrämjande aktiviteter inom äldreomsorgen. Ingen ska tvingas ut från sitt hem men ingen ska heller tvingas att bo kvar i hemmet. Det måste vara den äldres behov och önskan som ska stå i centrum. Först då lever vi upp till en reell äldreboendegaranti. 11.7 Trygga äldres boende – höj bostadstillägget som hushållens inkomster ökat, ränteläget varit lågt och bostadsbristen varit stor och har bostadspriserna gått upp kraftigt. Även hyrorna har gått upp om än i lägre takt. har länge drivit på för förbättrat bostadstillägg för pensionärer – både i våra egna budgetförslag och inom ramen för pensionsgruppens arbete. I M/KD-budgeten genomfördes en förstärkning av BTP fr o m . Regeringen har dock ännu inte genomfört detta. Därför är det bra att förändringen nu sker i BP20 tillsammans med de förstärkningar av garantipensionen som vi enats om i pensionsgruppen. vill dock gå längre och höja hyrestaket i BTP:n ytterligare – till . Vi satsar därför 2020, 2021 och 2022 på att förstärka bostadstillägget för pensionärer ytterligare. Eftersom bostadstillägget är inkomstprövat mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet är det en mycket träffsäker reform för att förbättra för de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna när bostadskostnaden är betald.