mot · H7022638 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgiftsområdets tre delområden är tätt sammanflätade, där de areella näringarna utgör grunden för de båda andra. Om de areella näringarna har god lönsamhet är det så mycket mer som är möjligt. Det gäller inte minst en levande landsbygd, men även vad som är möjligt vad gäller naturhänsyn och livsmedelskvalitet. Källa: Årsredovisning för staten. baseras på interimsregeringens budget. Utgifterna har vuxit –2018. Utgifterna domineras av posterna gårdsstöd och åtgärder kopplade till landsbygdens miljö och struktur. Dessa båda utgiftsposter upptar av regeringens budget för utgiftsområde 23 för . Svenskt jord- och skogsbruk är redan väl utvecklade, effektiva, miljövänliga och producerar högkvalitativa produkter med avseende på alla kvalitetsparametrar. Dock så måste jordbruket tillförsäkras rimliga konkurrensförutsättningar och en rättvis ersättning för de mervärden för samhället som lantbrukarna producerar. För skogsbruket gäller att inte föra en kortsiktig politik som rycker undan fötterna för markägare att vårda den anda som är en förutsättning för privata ägares vilja att satsa på något så långsiktigt som skogsskötsel. Det är viktigt att söka synergier, där åtgärder som de främjar miljön även ger bättre förutsättningar för produktion och främjande av andra värden. Det aktiva skogsbrukets roll i att medverka till ökad mängd bunden koldioxid i växande skog, liksom vedbaserade produkters substitutionsmöjligheter gentemot produkter som medför utsläpp av växthusgaser, måste stödjas och utvecklas. Svenskt jordbruk kräver ett batteri av åtgärder för att produktionen inte ska minska mer och i stället kunna öka. Först och främst måste den negativa spiralen brytas. Den allra viktigaste åtgärden är ökad lönsamhet i jordbruket. Det skulle med ens minska sårbarheten och skapa nya möjligheter och vägval. Det ska göras genom att minska omkostnader, öka efterfrågan och skapa och tillhandahålla förutsättningar för teknisk utveckling samt ge kostnadsersättning för vissa svenska särkrav. Det är också viktigt att undanröja onödiga hinder, genom minskad administration, förenklingar och en mer tillförlitlig myndighetsprövning och tillsyn. Vi gör skattesänkningar, budgetsatsningar inom utgiftsområde 23 och inom andra utgiftsområden, såväl som föreslår regeländringar och utredningar för att åstadkomma detta. Ett exempel på detta är att vi föreslår en sänkning av skatten på diesel för jord- och skogsbruk till dansk nivå, vilket motsvarar per liter drivmedel. föreslår att UO 23 stärks med för budgetår 2020. Flera av budgetposterna krymper i regeringens budget och med tanke på att kostnadsmassan snabbt stiger för boende på landsbygden, bland annat som en följd av ökad beskattning för drivmedel, är behoven av att medel återförs landsbygden i flera fall akut. Skogsbrukspolitiken måste se till att svenskt skogsbruk fortsätter att vara framgångsrikt och den motor för i stort och i synnerhet för landsbygden som den är . Det aktiva skogsbrukets roll i att medverka till ökad mängd bunden koldioxid i växande skog, liksom vedbaserade produkters substitutionsmöjligheter gentemot mindre miljövänliga produkter, måste stödjas och utvecklas. Den svenska modellen för vardagshänsyn i skogsbruket och med en stor grad av frivillighet behöver bevaras och utvecklas, samt utgöra grunden för miljöarbetet knutet till skogen. De allra flesta rödlistade skogslevande arterna hotas inte av dagens skogsbruk. I det framtida miljöarbetet kring skogsbruk bör fokus i första hand läggas på rödlistans klass ”Akut hotade”, möjligen även på delar av klassen ”Starkt hotade”. vill att får nya ägardirektiv där stöd till aktiv skötsel åter får högsta prioritet. blir därmed ett mellanår för omvärdering. Regeringen har sänkt anslagen till . ger samma anslag till som regeringen föreslagit. säger nej till att finansiera ytterligare nyckelbiotopsinventeringar samt medel till nya reservat, till dess att en ordentlig utvärdering av skyddade områden åstadkommits och till dess att den, för skogsägarna, osäkra situationen beträffande nyckelbiotoper klarats ut. Ett system för enklare avregistrering av skyddad mark eller nyckelbiotoper där så är lämpligt, behöver också skapas. som arealerna skyddad skog inte utökas, bör även de fall där ersättningsfrågor inte är lösta, kunna slutföras. huvuduppgift bör vara att ge stöd till aktivt skogsbruk, med såväl ökad lönsamhet och ökad miljönytta som likvärdiga mål. Som rubriken ”Insatser för skogsbruket” antyder, vill vi att medlen under denna punkt fokuseras på just detta. En del av anslaget bör användas till stöd via till skogsägare för åtgärder kopplade till artskydd. I anslaget är även medräknat stöd för åtgärder för att lindra effekterna av de senaste årens barkborreangrepp med –2022. rätt att snabbt ingripa även i skyddade områden behöver säkras. föreslår en ökning av medlen till Insatser för skogsbruket med för . Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder De senaste årens missförhållanden i våra djurparker har uppmärksammats. För att säkerställa att de lever upp till fastställda lagar och regler vill se en rikstäckande översyn och ökar anslaget för djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder . Ersättningar för viltskador m.m. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skador av vilt och ersättning för sådan skada. Flera av viltstammarna, t.ex. rovdjur, vildsvin och hjortdjur är stora, vilket genererar ett behov av att i första hand förebygga skador. Vidare kan ökade utbetalningar till följd av viltskador också förutses. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag, men relativt lite av de svenska vattenbruksprodukterna når de svenska konsumenterna. är importen av fiskprodukter för konsumtion till omfattande. Det finns utan tvivel utrymme för en ökad andel svenska fiskprodukter på den svenska marknaden, vilket dessutom skulle bidra till att stärka självförsörjningsgrad gällande livsmedel. vill stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och i ett ekonomiskt perspektiv stöd till t.ex. forsknings- och avelsprogram. Anslaget till höjs med för ökad livsmedelskontroll. Synen på livsmedelssäkerhet, antibiotikaanvändning, tillväxthormoner, djurtransporter, brutala djurhållningsformer och slaktmetoder skiljer sig ofta åt mellan och många andra EU-länder. vill stärka svensk livsmedelsproduktion eftersom vi anser att det förutom att det gynnar oss ekonomiskt bidrar till kvalitet och insyn i produktionsförhållanden. I den mån vi importerar livsmedel måste konsumenten tillförsäkras trovärdiga kontroller. Det kommer ständigt nya rapporter om livsmedelsbedrägerier, avseende både innehåll, djurslag eller direkt olämpliga tillsatser. Konsumenten måste även värnas mot fusk som eroderar certifieringssystem, såsom vid import av falskmärkta ekologiska livsmedel. tillför och följande år till åtgärder för att underlätta genomförande av livsmedelsstrategi och för att stärka regionala livsmedelsstrategier. Det resulterar i en förstärkning av svensk livsmedelssektors konkurrenskraft. Medlen ska nyttjas för åtgärder inom livsmedelsstrategierna, bland annat för kompetensutveckling och lands- och anläggningsgodkännanden för export. Medlen kan även användas för att stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft vid offentlig upphandling. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Inflödet av pengar till svenskt jordbruk minskar mot slutet av den innevarande programperioden. Trots det väljer regeringen att dra undan under anslaget 2020, som var tänkta till förstärkning till jordbruket, till sin landsbygdsatsning. mildrar sänkningen genom att tillskjuta . Medlen ska användas för att förstärka de befintliga stöd och strukturer som finns inom landsbygdsprogrammet. En mindre del ska användas till stöd för skötsel av övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket tillför att användas främst till att realisera fler försök och utvecklingsprojekt som ligger mycket nära tillämpning kopplade till kostnadseffektivt uppfyllande av miljömålen. Mindre del av medlen kan användas till utökat understöd av för konsekvensanalyser i samband med förhandlingen om de nya gemensamma jordbruksreglerna och för övriga uppgifter under anslagsposten. Främjande av rennäringen m.m. Rovdjursersättningen har varit oföränderlig . Skadorna som rovdjuren orsakar inom samebyarnas betesområden är betydligt större än vad som tidigare beräknats. Flera forskningsrapporter styrker också detta. har bidragit till att utveckla landets areella näringar samt försett dem med specialister knutna till aktivt brukande. står jordbruket och fiskerinäringen inför allvarliga lönsamhetsproblem som stora insatser behövs för att öka den inhemska matproduktionen. Skogssektorn å sin sida står inför stora förändringar knutna till dess viktiga roll dels i omställningen mot uthållig produktion, dels till den brukade skogens förmåga att binda koldioxid, samt slutligen till skogsprodukternas möjlighet att substituera mindre miljövänliga material i bland annat byggnader, textilier och bränslen. vill speciellt fästa uppmärksamhet på Skogsmästarskolan i , som exempel på SLU:s utbildningar utanför storstäderna. För att specialister ska finnas tillgängliga utanför de stora städerna, är det viktigt att också bevara utbildningar utanför de stora städerna. Praktiskt inriktade specialistutbildningar behöver ges ökad prioritet om det ska finnas tillgång till utbildad personal för att möta de alltmer komplicerade uppgifterna i de areella näringarna. vill betona SLU:s roll genom att anslå ytterligare . Vi lever i av stora förändringar och det är därför viktigt att vidareutveckla våra areella näringar. ger därför mer för till Formas jämfört med regeringen, för att anslaget bättre ska följa samhällets kostnadsutveckling. Kostnaderna för besiktning i samband med slakt har ökat. lägger för att kompensera lantbrukarna för denna kostnadsökning. Kostnadsläget för svenska jordbrukare är redan högre än i konkurrerande länder. är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav, vilket innebär att korna måste beta utomhus mellan , beroende på klimat. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. anser att det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men vi kan inte heller blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. Vi vill därför införa en betesersättning på i storleksordningen per mjölkko och år. För den enskilda näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad och en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Vidare betalar lantbruks- och skogsbruksföretag mer skatt på drivmedel än i våra grannländer, ett problem som uppmärksammats av flera aktörer. Därför höjer återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk till en nivå som motsvarar dansk nivå, vilket registreras som en utebliven inkomst för staten på (RUT-utredning 2019:1044). Skatt på bränsle är en stor inkomstkälla för staten, men bortfallet av inkomst för staten är hanterbart emedan det är önskvärt att lantbrukets konkurrenskraft stärks. Växtförädling för nordiska förhållanden anser att arbetet med växtförädlingsprogram inom Public Private Partnership for Prebreeding med syfte att ta fram genetiskt material, som sedan kan nyttjas i växtförädlingsprogram för grödor som passar för nordiska förhållanden ska förstärkas för att kunna nyttja en eventuell öppning för nya genomredigeringstekniker. Genomredigeringstekniker skulle kunna bidra starkt till att uppfylla programmets tre målsättningar. Svensk växtförädling bör få förutsättningar att fortsätta vara i genomredigeringsteknikens framkant. Sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden är viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft. Vi tillskjuter och respektive 2022. Bekämpning av invasiva arter Tidiga insatser är mycket viktiga för att minska kostnaderna och öka chansen att lyckas få bort invasiva arter. Därför vill att de nuvarande medlen till området ska ökas med redan innan de av önskade utredningarna om invasiva arters påverkan på biologisk mångfald och de areella näringarna är färdiga. Sekretariat för synkronisering av forskning och behov vill upprätta en funktion med bas på SLU, som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Denna funktion ska även aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället, så att nytta och träffsäkerhet ökar. Det gäller för både produktion och miljö och i synnerhet synergieffekter mellan dessa. Vi viker för ändamålet. Särskild miljöprövningsdelegation för jordbruket lägger för att få till stånd en miljöprövningsdelegation som har djup förståelse för jordbruksnäringens förutsättningar. Ändamålsenlighet, funktion och förvaltningslagens krav på proportionalitet säkerställs sålunda i de krav som ställs på jordbruk. Övervakning av den intensivt brukade jordbruksmarken kommer att ge tidig information om avgörande miljö- och odlingsparametrar som är viktiga både ur ett miljöperspektiv och ur ett produktionsperspektiv. Det ger ett gott underlag både till åtgärder på kort sikt såväl som till den framtida miljö- och jordbrukspolitiken. tillför i enlighet med plan från SLU och från och med . Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Växtförädling för nordiska förhållanden Bekämpning av invasiva arter Sekretariat för synkronisering av forskning och behov Särskild miljöprövningsdelegation för jordbruket 1:2 Insatser för skogsbruket föreslår en ökning av anslaget med 65, 75 respektive . Främsta skälet till ökningen är att öka insatser för aktiv skogsskötsel. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden. Huvudskälet är att flera missförhållanden på svenska djurparker har uppmärksammats och det ökade anslaget ska finansiera en rikstäckande översyn av anslaget. 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden. Flera av viltstammarna är stora och skadorna kan därför förväntas vara högre än regeringens anslag. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden. har en utmärkt potential att bygga ett hållbart och omfattande vattenbruk och anslaget är tänkt att stärka aktörer inom branschen. föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden, vilket huvudsakligen är tänkt att finansiera en utökad kontrollverksamhet. föreslår en ökning av anslaget med 20, 60 respektive motsvarande år . Ökningen syftar till att säkra de svenska livsmedelsstrategierna. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden. Inflödet av pengar till svenskt jordbruk minskar och dessutom väljer regeringen att minska anslaget med för , vilket är huvudmotivet till vårt ökade anslag. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket föreslår en ökning av anslaget med 10, 10 respektive . Det ökade anslaget är tänkt att möjliggöra fler utvecklingsprojekt som ligger nära tillämpning och kan bidra till uppfyllande av miljömålen. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden. Skador från rovdjur för renägare är betydligt större än vad som trotts och därför behöver anslaget förstärkas. föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden då är en viktig del i att realisera ökad konkurrenskraft och kunskap inom de areella näringarna. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning föreslår en ökning av anslaget med 15 respektive , vilket stärker forskningen kopplat till de areella näringarna. 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter föreslår en ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden då kostnaden för besiktning i samband med slakt har ökat samt att kostnadsläget i redan är markant högre än i konkurrerande länder. föreslår ett nytt anslag kallat Djurvälfärdsersättning och anslår för kommande budgetperiod. Anslaget innebär ett årligt stöd på per ko och är en kompensation för det högre kostnadsläge som råder i delvis beroende på beteskravet. 3:1 Växtförädling för nordiska förhållanden föreslår ett nytt anslag kallat Växtförädling för nordiska förhållanden och anslår 10, 20 respektive i kommande budgetperiod. Anslaget syftar till att finansiera framtagandet av växter för nordiska förhållanden genom ett public private partnership. 3:2 Bekämpning av invasiva arter föreslår ett nytt anslag kallat Bekämpning av invasiva arter och anslår för kommande budgetperiod. 4:1 Sekretariat för synkronisering av forskning och behov föreslår ett nytt anslag kallat Sekretariat för synkronisering av forskning och behov och anslår för kommande budgetperiod. 5:1 Särskild miljöprövningsdelegation för jordbruket föreslår ett nytt anslag kallat Särskild miljöprövningsdelegation för jordbruket och anslår för kommande budgetperiod. föreslår ett nytt anslag kallat Åkermarksinventering och anslår 2, 14 respektive i kommande budgetperiod.