ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021941 · 2019-10-02 00:00:00 — Synliggöranden av skatter på kvitton ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att synliggöra skatterna på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattat i flera led och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att synliggöra punktskatter på kvitton och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att redovisa statliga subventioner från det offentliga på kvitton och tillkännager detta för regeringen. Utöver skatter på arbete finns en rad punktskatter samt moms på olika produkter. är skatterna så komplicerade att det krävs en mindre avhandling för att förstå dem. Utan att värdera vilka punktskatter vi bör ta bort eller ändra på, så kan vi göra dem tydligare. Ett sätt är att göra skatterna synliga på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattat i flera led. Många tandläkarmottagningar visar på kvittot hur mycket ditt tandläkarbesök är subventionerat, från vilka instanser och vad de olika subventionerna kallas. Det gör att du som kund kan se hur mycket ditt besök faktiskt kostat och vad du behövt betala. Det gör det möjligt för dig att jämföra landsting och tandläkarmottagningar med varandra. Ännu viktigare är att vi då spelar med öppna kort, och låter den enskilde värdera och ha tillgång till information som påverkar dennes vardag. På samma sätt bör det vara med alla subventioner och skatter. När du tankar bilen, betalar elräkningen, köper flygbiljetter till eller när du utnyttjar olika välfärdstjänster i form av exempelvis förskola, kollektivtrafik, sjukvård och äldreomsorg. Att visa vilken skatt du betalar eller vilken subvention du tar emot är inte bara rättvist. Det tvingar också den som är ansvarig för systemet att veta hur pengarna hanteras. När alliansregeringen införde terminsavgifter för utomeuropeiska studenter på svenska högskolor och universitet var ett motargument att detta inte gick att göra, eftersom lärosätena inte visste vad administration, utbildning, lokalkostnader och så vidare kostade per student. Utöver alla de tänkta positiva effekterna fick reformen även konsekvensen att det är enklare att jämföra hur lärosätena använder sina resurser. Framför allt har det blivit en vinst för lärosätena själva som tvingats få bättre koll på sina pengar. Utskottet har tidigare uttryckt att det är fullt möjligt för företag att själva redovisa diverse punktskatter och subventioner på kvitton. Detta är dock i praktiken näst intill omöjligt när det gäller punktskatter, då dessa är så många och sker i flera led hos många produkter. Att lägga på den enskilda försäljaren av en produkt som innehåller exempelvis ett batteri, att själv ta reda på hur stor del av produktens kostnad som beror på skatter är orimligt. Ska detta bli verklighet kräver det därför ökad tillgänglighet till sådan information. Med anledning av ovanstående bör skatterna synliggöras på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattas i flera led.
mot · H7021942 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för att, i samband med deklarationen, samla in uppgifter om organdonation och tillkännager detta för regeringen. genomförs över 700 organdonationer i . Organdonationer som räddar liv. är bristen på organ stor. Över 800 svenskar står i kö för en organtransplantation. är drygt 1,5 miljoner svenskar anmälda till donationsregistret. medför betydande fördelar vid organdonation, då en familj i den yttersta av kriser inte behöver ta ställning till frågeställningen hur den avlidne skulle se på att donera sina organ. Informationskampanjer har genomförts för att locka fler till registret, men ytterligare insatser behövs. Ett sätt vore att ge i uppdrag att, i samband med deklarationen, samla in uppgifter om organdonation. På så vis får alla i en enkel möjlighet att ta ställning kring sina egna preferenser för organdonation.
mot · H7021943 · 2019-10-02 00:00:00 — Gör skatterna mer synliga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda hur skatterna kan bli mer synliga och tillkännager detta för regeringen. För de flesta svenska hushåll utgör skatterna den enskilt största utgiften. För en vanlig löntagare handlar det om drygt hälften av den totala lönekostnaden. Trots att skatterna har stor inverkan på människors ekonomi har de flesta en dålig uppfattning om skatternas omfattning. Resultaten från en undersökning från visar att skatternas omfattning i genomsnitt underskattas . Att befolkningen har en riktig uppfattning om skatternas omfattning är viktigt av flera anledningar, men framför allt för demokratin. En ökad tydlighet och transparens för att förbättra kännedomen om skatterna är därför angeläget. Den skatt som tydligt framgår för de flesta är skatten man betalar på sin lön. Inkomstskatten är tydlig delvis eftersom löntagaren påminns om skillnaden mellan sin bruttolön och nettolönen. Skatter som exempelvis moms och arbetsgivaravgift är betydligt mer dolda och uppfattas av många inte ens som en skatt. Genom att göra arbetsgivaravgiften mer synlig på lönebeskedet och momsen tydligare i butiker kan medvetenheten om skattetrycket öka. När informationen kring skatter görs mer tillgänglig bör detta dock inte leda till en ökad regelbörda för företagen. Ett tydliggörande av vad en individ betalar i skatt bör i första hand ske genom respektive bank och ansvaret för att skatten är synlig bör ligga på den som tar ut skatten. Goda skäl finns vidare att se på hur den danska modellen fungerar, där man inte har arbetsgivaravgift utan i stället högre, synliga löner och inkomstskatter. Tydligare och klarare språkbruk, där avgifter som de facto är skatter också benämns som sådana, skulle synliggöra skatterna och öka medvetenheten om hur mycket man betalar i skatt. Utskottet har tidigare avslagit liknande förslag med hänvisning till att det riskerar att öka företags och arbetsgivares administrativa bördor, och en sådan utveckling ska självfallet undvikas. Det bör därför ses över från statens sida vilka av förändringarna, eller vilka andra alternativa förändringar i enlighet med motionens syfte, som går att genomföra utan att öka regelbördan. Med anledning av detta bör regeringen överväga att tillsätta en utredning som tar fram förslag på hur våra skatter kan bli mer synliga.
mot · H7021944 · 2019-10-02 00:00:00 — Konvertering av arbetsgivaravgiften till inkomstskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att konvertera arbetsgivaravgiften till inkomstskatt och tillkännager detta för regeringen. En av de högsta dolda skatterna är arbetsgivaravgiften. Att göra den synlig för medborgarna är ett viktigt första steg mot att tydliggöra och skapa synlighet i skattesystemet. Detta kan göras på flera sätt, men många traditionella förslag är tyvärr utdaterade. Att till exempel skriva ut arbetsgivaravgiften på lönespecifikationen är inte fel, men har en oklar effekt. Hur många tittar på sin lönespecifikation , och hur många läser igenom och noterar det finstilta? Hur stor andel av arbetsgivaravgiften som egentligen är skatt beror på hur hög inkomst du har och om du slår i maxtaket på de belopp du senare skulle kunna få ut av försäkringarna. av arbetsgivaravgiften är alltid skatt, då denna summa inte är kopplad till någon försäkring överhuvudtaget. De försäkringar som delar av arbetsgivaravgiften går till finansieras inte enbart av avgifterna utan betalas genom annan skatt. Detta förvirrar och vilseleder i sig. Dessutom är varken försäkringarna eller arbetsgivaravgiften frivilliga utan någonting som alla som arbetar måste betala en viss procent av sin bruttolön till. Allt detta tillsammans gör att arbetsgivaravgiften som helhet kan anses och bör vara en skatt, istället för att som benämnas som en avgift. Det mest effektiva för att synliggöra skatten och spela med öppna kort vore därför att arbetsgivaravgiften konverterades till inkomstskatt och drogs av från lönen på samma sätt.
mot · H7021945 · 2019-10-02 00:00:00 — Minska andelen som uppbär försörjningsstöd i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att minska andelen av befolkningen som är beroende av försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. Enligt en ökar nu försörjningsstödet kraftigt i . är särskilt utsatt enligt samma rapport, vilket påverkar kommunernas möjligheter att bedriva en högkvalitativ välfärd när det är så stora ökningar av utbetalningar av passivt försörjningsstöd. I redovisas antalet biståndshushåll per 1 000 invånare dels som genomsnitt för samtliga kommuner 2016 respektive perioden –2016, dels per län 2016 respektive perioden –2016. Kommunerna i hade det högsta antalet biståndshushåll per 1 000 invånare 2016 med 33 hushåll, och hade det lägsta med 13 biståndshushåll per 1 000 invånare. Genomsnittet för perioden –2016 var lägre för (30 biståndshushåll) och högre för (17 biståndshushåll). , som är en liten kommun i , tillhör de 10 kommuner i som har störst andel av befolkningen i försörjningsstöd. I tabellen redovisas de 10 kommuner som har lägst respektive högst andel biståndsmottagare i befolkningen 2017. Skillnaden mellan kommunerna med lägsta och högsta andelen biståndsmottagare är . Andelen för hela riket är . Tabell 1: 10 kommuner som hade lägst respektive högst andel biståndsmottagare 2017 Biståndsmottagare i procent av befolkningen Biståndsmottagare i procent av befolkningen Källa: , Statistik om ekonomiskt bistånd 2017. Det som framgår av rapporten är stora skillnader mellan landets kommuner i andel av befolkningen som uppbär försörjningsstöd. Det finns många konkreta förslag för att minska utbetalningarna av försörjningsstöd. Ett kan vara att öka antalet hembesök. Ett annat är att införa en kvalificeringsperiod där man som nyanländ till får kvalificera in sig i våra välfärdssystem när man kan visa att man kan försörja sig själv och sin familj.
mot · H7021946 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge befogenhet att stoppa och kontrollera misstänkt utförsel av stöldgods och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt arbeta för att stoppa utländska stöldligor och tillkännager detta för regeringen. Nio av tio stölder av bildelar och båtmotorer genomförs av utländska stöldligor. Samma ligor begår ungefär hälften av alla bostadsinbrott. De gör att allt fler i känner sig otrygga på såväl offentlig plats som i sitt eget hem. Den enskilde drabbas såväl emotionellt som ekonomiskt av att få sina redskap, motorer, smycken och sin teknik stulen. De flesta båtägare blir exempelvis väl påminda om hur hög risken att bli bestulen är när den allt högre försäkringspremien ska betalas. Exempel från enskilda försäkringsbolag bekräftar bilden, då stölderna ökade . Detta resulterar i att nästan hälften av de inbetalda premierna går till just stölder av båtmotorer. Polisens ansträngda situation gör att endast vart fjärde bostadsinbrott upp. Att polisen tvingas bortprioritera vardagsbrottsligheten på detta sätt är oacceptabelt. Inte minst för att ligorna är väl medvetna om situationen och att det därför gjort till ett attraktivt mål för dessa ligor. För att lösa situationen behöver vi mota dessa ligor med flertalet olika insatser. Att göra det mer lönsamt att utbilda sig och arbeta som polis, avskaffa mängdrabatten för brott och skärpa straffen är några. Vi behöver även överväga om inte bör flyttas från till , för att möjliggöra bättre samarbete mellan , och . Det behöver även utredas hur vi kan få fler utländska medborgare att dels avtjäna sitt straff i sitt hemland men också utvisas och hindras från att komma tillbaka till . För att stävja brottsligheten och ligorna behövs också kraftiga tullinsatser vid större gränsövergångar som exempelvis . Vi behöver således inte enbart fler poliser och mer civil personal inom polisen, utan även fler som arbetar hos tullen. ansvar är att övervaka och kontrollera trafiken till och från i syfte att säkerställa efterlevnad av reglerna om in- och utförsel av varor. har en tulltjänsteman dock inte någon befogenhet att hindra en person eller stoppa ett fordon med misstänkt stöldgods för att genomsöka det vid gräns. Detta behöver åtgärdas och fortbildning kopplat till detta behöver utredas. Att vardagsbrottsligheten bortprioriteras och miljardbelopp försvinner ut ur är oacceptabelt och måste stävjas. är ett alldeles för attraktivt land ur straffrättslig synpunkt för stöldligorna och därför bör ställa sig bakom den här motionen.
mot · H7021947 · 2019-10-02 00:00:00 — Säkra pendlingsvägar för cyklar ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra pendlingsvägar för cyklar och tillkännager detta för regeringen. I våra större städer ökar andelen som pendlar med cykel, framförallt . Regeringens satsning på elcyklar har skapat en typ av cykelpendling. Den nya cykelpendlingen går i högre hastigheter, /h som är begränsningen för elassistans enligt lag. har en ny typ av cyklar börjat säljas på marknaden för transport av barn/last fram, dessa cyklar är . Forskning från visar tydligt att interaktionen med bilar och fotgängare står för var för den större delen av farliga ögonblick under daglig cykling. Interaktionen med andra cyklister står för . VTI-forskning visar på att vägunderlaget som halka, rullgrus och ojämnheter är den största orsaken till singelolyckor på cykel. Genom att skapa säkra pendlingsvägar för cyklar i prioriterade huvudstråk i våra större städer bidrar vi även till en bättre folkhälsa. Pendlingsvägarna ska vara breda nog att rymma en samtrafik av pendlingscykel, el-cykel, lådcyklar och racercyklar. De ska i möjligaste mån vara planskilda ifrån annan motortrafik och gångtrafikanter. Dessa pendlingsvägar bör prioriteras året runt gällande sopning, halkbekämpning och gatuunderhåll, allt för att höja säkerheten. Rätt utformade skapar de en säker, effektiv pendlingsväg för en ny typ av pendlingsbeteende i städerna och som folkhälsan förstärks.
mot · H7021948 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera sjuksköterskeutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Det har blivit ganska uppenbart att den nuvarande sjuksköterskeutbildningen behöver moderniseras och anpassas mer till samhällsutvecklingen. I och med att mer vård förflyttas närmare patienten, att patienter tar mer ansvar via digitala tjänster och på så sätt är mer delaktiga i sin vård och behandling, vore då rimligt att utbildningen följer i samma spår och ger sjuksköterskorna under utbildningen verktyg att stötta patienterna i denna samhällsutveckling. Smart monitorering, självtester och mätning hemma möjliggör att framtidens patienter kan få en nära vård på distans. Det bör säkerställas att innehållet i sjuksköterskornas grundutbildning regelbundet ses över och anpassas till nya arbetssätt och efter befolkningens behov. Självklart ska huvudfokus i utbildningen vara hälso- och sjukvård men när vårdyrkena innehåller allt mer inslag av digitalisering så måste också utbildningarna följa med i den utvecklingen. Därför bör man modernisera sjuksköterskeutbildningen.
mot · H7021949 · 2019-10-02 00:00:00 — Kostvetenskaplig kompetens för förskolepedagoger och fritidsledare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att kostvetenskaplig kompetens för förskolepedagoger och fritidsledare blir ett obligatoriskt inslag under utbildningen och tillkännager detta för regeringen. Barnomsorgen, förskolan och skolan är en viktig resurs för lärandet om hälsosamma matvanor och grunden bör läggas i tidig ålder. Förskolebarnen i får av sina kalorier på förskolan och majoriteten av fetma hos barn utvecklas just . Många av våra beteenden grundläggs så här blir förskolan en viktig part. Självklart bär vårdnadshavaren största ansvaret för sitt barns hälsa, det får vi aldrig tumma på, men vi behöver se fler arenor i samhället aktivt arbeta med att främja hälsosamma matvanor. Vi behöver säkerställa att förskolepedagoger och fritidsledare erhåller kostvetenskaplig kompetens som ett obligatoriskt inslag under sin utbildning.
mot · H7021950 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera en rutinfråga under hälsosamtalen om sexuella övergrepp och tillkännager detta för regeringen. Ett av fem barn blir utsatta för sexuella övergrepp, i . Sexuella övergrepp är den mest integritetskränkande formen av interpersonella övergrepp och innebär de mest påtagliga konsekvenserna vad gäller psykisk och fysisk hälsa. Tystnaden är förövarnas bästa vän. Elevhälsa borde i de tre hälsobesöken/hälsosamtalen som ska göras även inkludera sexuella övergrepp som en rutinfråga.
mot · H7021951 · 2019-10-02 00:00:00 — Bättre brygga mellan akademin och högskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om resursfördelningssystemet och tillkännager detta för regeringen. Kompetensförsörjningen är en av de största utmaningarna för svenska företag. I den hårt konkurrensutsatta globaliserade ekonomin riskerar detta att bromsa svensk tillväxt, jobbskapande och skatteintäkter. Det finns inte en generallösning på problematiken med kompetensförsörjning. Tvärtom måste politik och näringsliv gemensamt arbeta med flera olika strategier för att säkra framgången för svenska företag och därmed vårt framtida välstånd. Det gäller ett skattesystem som skapar incitament för jobb och entreprenörskap, det gäller arbetskraftsinvandring så att talanger kan rekryteras från andra delar av världen och det gäller högskolor och universitet. Högskolor och universitetens erbjudande av utbildningar är helt centralt för studenternas och företagens bästa. Det är ingen som vinner på ett system som utbildar människor till yrken som inte är efterfrågade. Nyckeln för bättre precision är att bygga en bättre brygga mellan och näringslivet. Högskolor och universitet får ekonomiska resurser efter hur många studenter de har registrerade och som har klarat av ett visst antal högskolepoäng (HÅS/HÅP-systemet som står för helårsstudent/helårsprestation). Kvantitet premieras därmed framför kvalitet och det finns alltså egentligen incitament för lärosätena att sänka kraven för godkänt för att kunna få finansiering. Genom att lägga till fler parametrar som till exempel koppling till arbetsmarknaden, kvalitet på uppsatser/arbeten samt forskningsaspekter skulle det öka incitamenten för lärosätena att bedriva en högkvalitativ utbildning. Högskolor och universitet bör få kraftiga ekonomiska incitament för att involvera näringslivet i valet och utformningen av utbildningar för att säkerställa att fler studenter etablerar sig på arbetsmarknaden inom den utbildning de valt. Vidare bör lärosätenas styrelser innehålla representanter från näringslivet.
mot · H7021952 · 2019-10-02 00:00:00 — Stärkt infrastruktur i ett växande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur det kan göras satsningar på infrastruktur som stärker tillväxten i och övriga Väst- och och tillkännager detta för regeringen. är ett starkt växande län som har del i både den västsvenska tillväxten med i centrum samt den sydsvenska med /som tillväxtmotor. är en viktig del i stråket –/men också en del av den s.k. Gnosjöregionen, och gränsar till både Boråsregionen och . Väg- och järnvägstransporterna behöver kunna stödja ett lokalt och regionalt pendlingsbehov och främja och stärka handel och hållbara transporter av gods. Hamnarna i och är framgångsrika och kan expandera än mer om det understöds av bättre infrastruktur. Kommunerna i norra är redan integrerade i arbetsmarknad och potentialen att ytterligare knyta samman med kan utvecklas ytterligare. Samverkan mellan kommuner i inkluderar inlandskommuner i , och , samt , och i . Utveckling ska ske i samverkan och med hänsyn tagen till att med rätt investeringar stärka hela . Det finns ett stort behov av att vårda och stärka den statliga infrastrukturen och att utveckla den för framtida behov i samverkan med planering och satsningar på exempelvis regional kollektivtrafik, vägnät, näringslivet och utbildningsplatser. Detta innebär att det behövs omedelbara satsningar på att förbättra befintlig järnvägsinfrastruktur och trafik så att det blir lättare att arbetspendla i öst-västlig riktning vilket innebär upprustning och utbyggnad av –, –och –. Färdigställande av planerade dubbelspår längs hela sträckan –, dvs. den kvarvarande sträckan /så att full järnvägskapacitet uppnås. Öka kapaciteten på in till med utbyggnad till fyra spår på sträckan –. Möjliggöra för ytterligare tågstopp i med pendeltåg –som vidgar arbetsmarknadsregionerna och ytterligare förstärker tillväxten. leder till största besöksmål med drygt 4 miljoner besökare . – Nissastigen – och – – är viktiga pulsådror för gods och persontrafik. Vägarna, främst 153 och 154, är bitvis i mycket undermåligt skick för den höga belastningen och behöver byggas ut.
mot · H7021953 · 2019-10-02 00:00:00 — Statliga myndighetsjobb i hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att nya myndigheter placeras i en annan storstadsregion än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvaltningsmyndigheters placering enligt förvaltningsinstruktioner innebär en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras och tillkännager detta för regeringen. När det kommer till hur statens myndigheter är placerade i landet finns ett oproportionerligt stort antal av dem i . En rapport från visar att ca 150 av runt 235 förvaltningsmyndigheter ligger i . är kraftigt underrepresenterad med endast en handfull myndigheter som har huvudkontoret där, fyra för att vara exakt. Samma sak gäller . I en större stad som finns allt som myndigheter behöver för sitt arbete. En stor arbetsmarknad för att hitta rätt kompetens hos medarbetare, både specialister och stabsfunktioner, goda förbindelser för möten samt möjligheter till nätverk med näringsliv, akademi och andra intressenter, för att nämna ett par exempel. kan ge myndigheter tillgång till andra kompetenser och erfarenheter än de som blir tillgängliga vid en slentrianplacering i eller som skulle bli tillgängliga vid en placering på en mindre ort. Trots detta valde bland annat Statens museer för världskultur, som är placerad i , att flytta över 7 av 8 chefstjänster till . Tvärtemot vad myndighetsinstruktionen säger – i praktiken flyttades myndighetens placering till . Denna trend måste stoppas – hela måste kunna leva. Storstadsregioner har bäst möjligheter att erbjuda statliga myndigheter en mångfasetterad arbetsmarknad med många kvalificerade kandidater. Men regeringen verkar inte vara medveten om att det finns fler storstadsregioner än . och kan, behöver och bör ha fler förvaltningsmyndigheter.
mot · H7021955 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera väglagen så att den anpassas efter dagens förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. Landsbygdens behov av transporter måste alltid vara i centrum när en allmän väg görs om till enskild väg. Indragning av allmän väg får inte innebära en övervältring av kostnader från staten till kommunerna eller enskilda fastighetsägare. SKL har en överenskommelse med som slår fast att: ─ Staten bör ha ansvar för allmänna vägar på landsbygd och för ett övergripande vägnät i tätort. ─ Kommunerna bör ha huvudansvar för väghållningen i tätort, med undantag för det övergripande statliga vägnätet. ─ Enskilda väghållare bör ha ansvar för vägar på landsbygd som främst är till nytta för enskilda. Enligt SKL upplever många kommuner att ansvarsfördelningen är otydlig och att indragning av allmän väg till enskild väg inte alltid är förutsägbar. SKL menar även att i vissa fall ej heller tar hänsyn till hur vältrafikerad en väg är och om den har ett stort allmänintresse. Dessutom hanterar de olika trafikverksregionerna frågan olika. Nuvarande väglag är . Därför bör lagstiftningen ses över så att den anpassas efter dagens förutsättningar med ökat resande och transporter.