mot · H7023387 · 2019-10-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av cyber- och informationssäkerheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa utvecklingen av tillämpningen av de nya reglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör se över vad som anförs i motionen om att beviljade tillstånd och återkallelser bör överklagas till regeringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en gemensam nordisk linje i frågan om säkerheten i 5G-nätet och tillkännager detta för regeringen. står bakom målet för digitaliseringspolitiken, vilket är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utbyggnaden av femte generationens mobilnätverk, 5G, kommer att vara avgörande för att möta behovet av högre överföringshastigheter, större datamängder och bättre kvalitet för mobila enheter. Detta är en förutsättning för sakernas internet där allt fler enheter och produkter kommer att kopplas samman. Den digitala teknikens utveckling har inneburit stora möjligheter för mänskligheten. Den öppnar upp för kommunikation mellan människor utanför länders gränser, kulturer och sammanhang. är ett av världens mest digitaliserade länder. Utvecklingen av datakommunikationen ger stora möjligheter för ett litet exportberoende land. Dessa ska vi ta vara på. innebär den digitala teknikens utveckling även hot och utmaningar – inte minst för säkerhet. Digitaliseringen gör oss sårbara för attacker och olika former av sabotage. () konstaterar att cyberangreppen ökar i styrka och omfattning. Allt oftare kommer angreppen från statsstödda aktörer med betydande resurser att orsaka stor skada och möjligheter att komma åt hemlig information. Det kräver att myndigheterna har resurser och relevanta legala verktyg för att kunna främja en högre cybersäkerhet. kommer ett nationellt cybersäkerhetscentrum att etableras. var först ut att lyfta fram behovet av ett särskilt centrum för att kunna ta ett samlat grepp, för både offentliga och privata aktörer, i en fråga där ansvaret ligger på många olika departement och myndigheter. Det är bra att cybersäkerhetscentret nu blir verklighet utifrån ett konkret initiativ som kommit från myndigheterna själva. Regeringen konstaterar i den aktuella propositionen att 5G innebär stora möjligheter, men blir hot svårare att upptäcka, risker mer svårbedömda och beroenden svåra att överblicka. delar regeringens uppfattning i denna del och propositionen är ett steg i rätt riktning. vill dock peka på ett antal områden där det finns behov av ytterligare åtgärder och förtydliganden i en fråga som är central för hur vi bäst skyddar svenska intressen, och ytterst säkerhet. Sammanhållen syn på den digitala säkerheten Den snabba utvecklingen av digital kommunikation ställer stora krav på att lagstiftning, strategier och föreskrifter är uppdaterade, relevanta och sinsemellan kompatibla. Utifrån den nya tidens utmaningar har ett antal centrala dokument tagits fram som berör cybersäkerhetsfrågor, helt eller delvis. Det gäller t.ex. den nationella säkerhetsstrategin, en ny säkerhetsskyddslag, regeringens nationella strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet och senast propositionen om skydd av säkerhet vid radioanvändning. Fokus i debatten ligger just nu till största delen på nästa generations mobilnätverk, 5G, inte minst utifrån den pågående konflikten mellan och kring vilka leverantörer som ska få vara med och bygga 5G-nätet. är det viktigt att arbetet med säkerhet inte begränsas till endast 5G som utgör en del av hela det digitala ekosystemet. Det bör därför göras en översyn av befintlig lagstiftning och strategier som berör cyber- och informationssäkerhet i syfte att identifiera brister – enskilt och i samordningen – samt att föreslå förbättringar. Regeringen föreslår att det för att få tillstånd att använda radiosändare samt medgivande till överlåtelse eller uthyrning av sådana tillstånd ska vara en förutsättning att det kan antas att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Själva tillämpningen och prövningen av de nya reglerna kommer att vara mycket viktig framgent för att det ska finnas en tydlighet och förutsägbarhet för de aktörer som berörs. Det gäller t.ex. vilka ägare eller nyttjare som anses vara olämpliga eller hur bedömningar kring hur säkerhet påverkas av vilken teknisk utrustning och/eller leverantör som anses vara olämplig – detta avseende exempelvis kontraktering och ingående av serviceavtal. Frågorna om digital säkerhet berör inte bara teknik utan i lika hög utsträckning leverantör. anser att regeringen noga bör följa tillämpningen av de nya reglerna och återkomma med en utvärdering efter att reglerna har trätt i kraft. Det är viktigt att lyfta fram frågan om framtida behov av radiospektrum, utifrån att regeringen tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur radiospektrumanvändningen kan planeras –2047. Den reglering som styr rätten att använda radiofrekvenser i de delar som avser samhällsviktiga aktörers behov bör ses över för att garantera dessa aktörers säkerhetsintressen. Slutligen delar regeringens syn att sekretess inte får hindra () att lämna uppgifter till Säkerhetspolisen och Försvarsmakten avseende vem som är sökande när detta är motiverat utifrån säkerhet. Återkallande av radiosändare samt möjlighet att ge vissa operatörer prioritet Regeringen föreslår i propositionen att tillstånd ska kunna förenas med villkor om krav som är av betydelse för säkerhet. Dessutom ska tillstånd kunna återkallas eller tillståndsvillkor ändras om det kan antas att radioanvändningen kommer att orsaka skada för säkerhet. anser att båda dessa är rimliga ståndpunkter. I utredningen i samhällets tjänst (SOU 2018:92) tas frågan om möjlighet att ge vissa aktörer prioritet i mobilnäten upp. Frågan om prioritet är central för nästa generations samhällsnät och möjligheten att garantera att blåljusmyndigheterna kan kommunicera i händelse av en allvarlig kris. Regeringen bör därför beakta behovet av att ge aktörer som spelar en viktig roll för säkerhet prioritet i mobilnäten i den framtida beredningen av frågan och av utredningen om frekvenser i samhällets tjänst. Ett konkret lagförslag i denna del är sannolikt en förutsättning för att inte bryta mot om nätneutralitet. Vi förutsätter att regeringen skyndsamt lämnar förslag till rörande möjligheten till prioritet för samhällsviktiga aktörer. Möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att kunna överklaga Den digitala utvecklingen gör att hot mot säkerhet tar sig nya former. Det finns därför risk för att tillstånd som beviljas i linje med tidigare beslut kan anses hota säkerhet. Införandet av en möjlighet till återkallelse av tillstånd är därför nödvändig, men en sista utväg som bör användas restriktivt. Med tanke på takten i den pågående digitala utvecklingen och de säkerhetsutmaningar 5G för med sig är det angeläget att Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ges möjlighet att överklaga beviljade tillstånd eller återkallelse av tillstånd när det är motiverat utifrån säkerhet. anser vidare i linje med Säpos och Försvarsmaktens remissvar att överklaganden bör ske till regeringen. Detta är en mer rimlig modell än alternativet att tolkningar av eventuella implikationer för säkerhet ska avgöras av domstol. Regeringens bedömning är att det finns skäl att återkomma till frågan i samband med andra förslag som berör digitala säkerhet. anser att detta arbete bör ske skyndsamt. Det saknas en gemensam linje bland de nordiska länderna kring hur man ser på säkerhetsriskerna kopplat till leverantörerna av 5G-nätet. Det utgör en betydande brist i ljuset av de höga ambitioner som de nordiska länderna har på det här området. Men det står även i kontrast mot ambitionerna att fördjupa det nordiska säkerhets- och försvarssamarbetet inklusive samarbetet för att stärka cybersäkerheten. 5G-frågan är även kopplad till den bredare problemställningen att det saknas lagstiftning för att hindra utländska investeringar i kritisk infrastruktur i flera av de nordiska länderna. Det innebär att det saknas möjligheter att väga in säkerhetspolitiska överväganden när 5G-nätet ska auktioneras ut . Under nuvarande författningsstöd kan beslut därför enbart tas med utgångspunkt från pris och prestanda i flera nordiska länder, vilket är otillfredsställande givet de säkerhetspolitiska implikationerna kopplat till utbyggnaden av 5G-nätet. Regeringen bör därför agera för att de nordiska länderna utvecklar en gemensam linje i synen på säkerhetsriskerna kopplat till leverantörer av 5G-nätet och att de nordiska länderna koordinerar sitt agerande och sina ställningstaganden vid internationella förhandlingar om säkerhetsaspekter kopplade till 5G-nätets utbyggnad. De nordiska länderna bör även skapa förutsättningar för att även kunna väga in säkerhetspolitiska faktorer vid upphandlingen eller utauktioneringen av kritisk infrastruktur.