mot · H7023051 · 2019-10-03 00:00:00 — En hållbar och rättssäker asylpolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om hjälp i närområdena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen om första säkra land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en informationskampanj gällande villkor i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om upprättandet av transitcenter vid gränsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra ursprungsländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrationsinsatser vid rätt tid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad prioritering på säkerhetsarbete kring asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större användning och upptagning av biometriska data och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska hälsoundersökningar för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska medicinska åldersbedömningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetsarbete i mottagningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta beviskrav i asylärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på asylsökande att medverka och samarbeta i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avskaffande av regleringen av eget boende i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt huvudansvar för mottagandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivilligt kommunalt mottagande av ensamkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppsikt över asylsökande genom olika former av anmälningsplikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slutna asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjligheter till förvarstagning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa obligatorisk domstolsprövning av förvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat självbekostande av mottagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bekostandet via lånesystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningsskyldighet för skador på boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödboendeform som norm för äldre ensamkommande asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet för särskilt utsatta religiösa, etniska och sexuella minoriteter på asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala anvisningsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återkallelse av uppehållstillstånd grundat i skydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att underlätta återvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta den del av den tillfälliga lagen som avser tidsbegränsade uppehållstillstånd för skyddsbehövande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avskaffande av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avskaffande av den s.k. gymnasielagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. har svensk migrationspolitik präglats av eskalerande otydlighet, godtycke och svag kontroll. Ett mycket högt asyl- och anhörigmottagande har splittrat samhället, odlat utanförskap och urholkat välfärden. har beviljat över 385 000 uppehållstillstånd till asylsökande och deras anhöriga och prognoser pekar på att ytterligare 300 000 beslut rörande asylsökande och anhöriga kommer behöva fattas –2021. Det står klart att migrationsflödet till fortsatt är mycket högt, och trots allt tal om europeiska miniminivåer så är mottagande högre än våra grannländers. har säkerheten äventyrats eftersom id-krav och kontroller varit mycket svaga, både vad gäller vid vistelse i landet och vid beviljande av medborgarskap. Kulmen kom och föranledde den tillfälliga lag som antogs , och förlängdes, i kraftigt uppluckrad form, . utreds framtidens migrationspolitik inom ramen för en parlamentarisk kommitté. ingång är att ett första steg måste vara att bygga vidare på de intentioner som uttrycktes då den tillfälliga lagen utformades, nämligen att ta fram en lagstiftning som ligger på en europeisk miniminivå. Denna kan sedan utgöra grunden för en långsiktigt hållbar, och ansvarsfull, migrationspolitik. För oss är det självklart att en sådan politik kräver en stark nationalstat med välfungerande institutioner och respekt för landets gränser. En återupprättad tillit till samhällskontraktet kräver i sin tur ett stärkt medborgarskap med tydlighet rörande såväl rättigheter som skyldigheter för alla som vistas inom landets gränser. En grundförutsättning för ordning och reda i migrationspolitiken är att regelverk och förutsättningar ska vara tydliga även för den som planerar att komma till . Oavsett om det gäller asyl-, anhörig-, arbetskrafts- eller studieinvandring ska var och en veta vad som väntar vid och efter ankomst. anser att bör verka för en effektiv flyktinghjälp, där varje satsad krona ger så stor effekt som möjligt. Vi förespråkar en human flyktingpolitik som prioriterar de svagaste och mest utsatta grupperna i närområden där de akuta skyddsbehoven är som störst – framför de som har fysisk styrka, ekonomi och kontakter för att ta sig till . När stora flyktingströmmar skapas till följd av väpnade konflikter och andra katastrofer är det självklart att prioritera stöd i form av effektivt och tillgängligt skydd, basala livsförnödenheter och mediciner för att rädda så många liv som möjligt. bör därför fokusera på att avsätta mer resurser till . Denna satsning kan vid behov även kompletteras med riktade stöd till andra hjälporganisationer eller insamlingar som fokuserar på humanitära insatser, exempelvis , Programme och olika projekt för mottagarländer. Principen om första säkra land I enlighet med utgår flyktingpolitik från principen att en människa på flykt ska få skydd, och vår bestämda uppfattning är att så bör ske i det första säkra land som kan nås. Detta uttrycks också i , där det fastslås att en medlemsstat kan avvisa en asylansökan om ett land som inte är en medlemsstat betraktas som första asylland eller som ett säkert tredjeland för sökanden. Detta innebär att asylsystemet bör utformas för att motverka långväga och kostsam migration över flera länder, samt sekundärförflyttningar (så kallad ”asylshopping”). ska utifrån samma princip främst ta emot asylsökande i en situation då krig eller djupare kris brutit ut i något av våra grannländer. Regeringen har sedan krisen ständigt upprepat att ska anpassa sig till EU:s miniminivå vad gäller asylrätten, inklusive principen om första säkra land. Likväl har detta inte hänt. Trots att det påtalats att kan göra mer, att vi fortfarande går långt utöver våra grannländer, har regeringen vägrat implementera den miniminivå som uttrycks i . har motiveringen bland annat varit att EU arbetar med att förnya de förordningar som hanterar asylfrågor, nu avvaktas den pågående migrationsutredningen. menar att regeringen bär ett ansvar att agera redan nu för att säkerställa att principen om första land efterlevs, oavsett vad framtida utredningar och förnyelsearbeten resulterar i. Oaktat aktuell omvärldssituation är det också av största vikt att tydliga regler och fungerande system finns på plats i det fall konflikter i närområdet bryter ut och att därmed kan komma att behöva hantera nya asylsökande. Informationskampanj om villkor i Människor som migrerar till ska på förhand känna till vilka krav och förväntningar som gäller, och vilka legala möjligheter som föreligger för att bosätta sig här. Därför måste regelverken för uppehållstillstånd genom asyl, anhöriginvandring, studier och arbetsmarknad inte bara vara tydliga utan även vara lättillgängliga på olika språk via olika kanaler. För många utlänningar utgör flyktingsmugglares fagra löften den enda tillgängliga informationen om . Det handlar om människor som sedan satsar sina livs besparingar på att emigrera till en skönmålad verklighet. Vi menar att så många som möjligt bör ha möjlighet att ta del av korrekt och relevant fakta, för att själva kunna fatta rationella och välgrundade beslut om sin framtid. Vi bör därför se över möjligheten att med riktade kampanjer förklara hur migrationssystemet och samhället fungerar. Exempel på detta kan vara hur förutsättningarna för att få asyl ser ut, hur asylprocessen tar, vilken typ av boende som erbjuds, vilka ekonomiska förutsättningar som gäller som asylsökande, hur regler för arbete ser ut, upplysningar om hur den svenska arbetsmarknaden fungerar samt om rådande svenska värderingar. Upprätta transitcenter vid gränsen kom med sitt betänkande Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande, där ett av huvudförslagen var att anlägga särskilda ankomstcenter för asylsökande. Vid dessa centra skulle asylsökande genomföra asylförfarandet, med registrering, utredningar, biometriupptagning och liknande, men också andra obligatoriska moment, såsom grundläggande introduktion till det svenska samhället och dess regler. Förslaget hänger till stor del ihop med stadganden om transitzoner och särskilda gränsförfaranden, och har redan införts i flera europeiska länder, däribland och . ser mycket positivt på utredningens förslag, som skulle förbättra förmåga att snabbt och effektivt ta emot, sortera, och avgöra asylärenden, och därefter antingen påbörja en snabb etablering, eller verkställa utvisningen. Möjligheten att hålla sig undan ett utvisningsbeslut, eller avvika i största allmänhet, skulle drastiskt minska. föreslår därför att ankomstcenter, eller snarare transitcenter, upprättas för att registrera, sortera, och genomföra utredningar av asylärenden. Det ska åläggas varje person som avser söka asyl i att utan fördröjning i samband med gränspassage uppsöka dessa center. Ett flertal länder i tillämpar ett system med så kallade säkra ursprungsländer. Enligt internationell rätt och EU-lagstiftningen betraktas ett land som säkert om det har ett demokratiskt system och om det inte förekommer exempelvis förföljelse, tortyr eller väpnad konflikt där. Ansökningar från medborgare i sådana länder bör behandlas för sig, i en särskild ordning, och mycket skyndsamt, vilket gör det möjligt att eller dagar avslå ansökningar som är uppenbart ogrundade. Systemet har blivit alltmer spritt i EU, och förespråkas även av kommissionen. upprätthåller endast i begränsad omfattning ett sådant system, vilket leder till en stor belastning för , ett minskat förtroende för asylsystemet och ett enormt slöseri på resurser som hade kunnat användas till verkligt behövande. Av statistik framgår exempelvis att av 786 georgier som sökte asyl i –, avslogs . Av 1 001 ukrainare avslogs . Det är tydligt att det svenska systemet inte fungerar. Under rådande lagstiftning uppmuntras därtill utlänningar att ansöka om asyl i , då de vid tiden för ett slutligt och väntat avslag kommer att kunna stanna i med arbetstillstånd – eftersom de hunnit börja arbeta. Regeringen har sent omsider tagit till sig av kritiken, och arbetar med ett kommande förslag som möjliggör användandet av säkra ursprungsländer. välkomnar detta, så att personer som kommer från säkra hemländer så fort som möjligt får avslag på sin ansökan, eller rentav får den avvisad som ogrundad. Vi förutsätter att en sådan lagstiftning presenterats innan denna motion behandlas, men i det fall så inte är fallet bör uppfordra regeringen att prioritera detta arbete. Integrationsinsatser vid rätt tid Med en sverigedemokratisk asylpolitik ska asylprocessen snarare ta veckor än månader eller år. Innan ett formellt beslut fattats ska den sökandes rätt att vistas i landet och ta del av samhället vara begränsad. Att redan i denna fas ägna resurser åt att genomföra olika integrationsåtgärder, undervisa i svenska, eller bevilja undantag från kravet att ha arbetstillstånd, AT-UND, sänder i vår mening felaktiga signaler om att den berörda personen oavsett utfall ska stanna i landet. Historiskt har det också öppnat upp för nya ansökningar om att stanna på grund av arbete eller anknytning till landet, vilket alltså bidragit till att möjliggöra för individer att kringgå de regelverk som gäller för exempelvis arbetskraftsinvandring. Givetvis kan självstudiematerial finnas tillgängligt på transitcenter och asylboenden för den som på eget initiativ önskar lära sig svenska eller om det svenska samhället. Ökad satsning på säkerhetsarbete kring asylsökande De senaste årens våg av terrorbrott i , och inte minst terrordådet på , har visat farorna med ett okontrollerat asylmottagande. pekas ofta ut som en särskilt gynnsam grogrund för olika typer av terrorgrupper. Det står klart att har ett viktigt ansvar att aktivt utreda huruvida asylsökande på något sätt innebär ett hot mot allmän säkerhet. är läget på myndigheten ansträngt, och det tar ofta innan en ordentlig säkerhetsbedömning görs, om alls. bör därför ges i uppdrag att prioritera detta arbete, och vid behov genomföra utbildningar och kompetenshöjningar inom säkerhetsarbete, för att kunna identifiera och bedöma säkerhetshot. Större användning och upptagning av biometriska data För att lättare kunna identifiera asylsökande som rört sig illegalt inom gränser bör fler biometriska data än fingeravtryck kunna samlas in redan vid tillfället för inlämnande av asylansökan. För asylsökande familjer bör DNA-test för fastställande av släktskap vara obligatoriskt, om det inte är uppenbart obehövligt. ställer sig därför positiva till en utvidgning av Eurodac, den biometriska databas som etablerades 2003, och ett breddat användningsområde för att underlätta kontroll av illegal invandring och för att underlätta migranters återvändande. Främst gäller det möjligheten att kunna ta fler biometriska uppgifter, att göra det för yngre barn, samt att kunna spara informationen längre i Eurodac-systemet. Det är vår mening att , utöver att göra det mesta av nuvarande förordning, bör arbeta för att förhandlingarna om uppdateringarna kommer i hamn, om nödvändigt utan att invänta konsensus gällande övriga asylrelaterade förordningar. Det omarbetade förslaget skulle bland annat innebära riktlinjer för att underlätta systematisk tagning av fingeravtryck genom ett praktiskt samarbete och utbyte av bästa praxis. I förhandlingarna har också andra möjligheter nämnts, såsom användning av andra biometriska kännetecken för Eurodac, till exempel ansiktsigenkänning och insamling av digitala fotografier. Obligatoriska hälsoundersökningar för asylsökande Eftersom det finns stora globala skillnader avseende kvalitet på sjukvård och förekomst av sjukdomar bör omgående införa obligatoriska hälsoundersökningar av alla som söker asyl i landet, i de fall det inte är uppenbart obehövligt. Av folkhälsoskäl är det viktigt att smittsamma sjukdomar som utrotats – exempelvis tuberkulos – inte återinförs, som det är viktigt för den asylsökande att sjukdomar upptäcks och behandlas så skyndsamt som möjligt. Detta innebär dels ett minskat lidande för den enskilde, dels stora besparingar för det svenska samhället, eftersom eventuella hälsoproblem kan identifieras och behandlas i ett tidigt stadium. är medvetna om att både tekniken och det medicinska kunnandet förändras och utvecklas över tiden. Vi välkomnar därför den utredning som regeringen har aviserat kring de medicinska åldersbedömningarnas rättssäkerhet. är det vår bestämda uppfattning att medicinska bedömningar är ett gott stöd för handläggare, och en viktig del i det underlag som är nödvändigt för att kunna bedöma identiteten hos en asylsökande utan ID-handlingar. Detta är inte bara fundamentalt för rättssäkerheten, men också en viktig säkerhetsfaktor när det gäller exempelvis boendeplacering. Det ska inte finnas en risk att vuxna placeras på boenden avsedda för barn, eller tvärtom. Medicinska åldersbedömningar bör således vara obligatoriska i samtliga asylärenden där giltiga identitetshandlingar saknas, och den asylsökandes egenskap av minderårig eller vuxen inte är uppenbar och inte, som , endast erbjudas den som annars skulle skrivas upp i ålder. Tjänstemännen på är enligt lag ålagda att alltid tillfråga asylsökande huruvida de föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk, och tillgodose denna preferens, om det inte är ogörligt. Det är med andra ord fullt möjligt för asylsökande från en patriarkal eller kvinnofientlig kultur att få bekräftelse genom att det svenska samhället anpassar sig vid första möte. Detta är inte rimligt. Det kan naturligtvis finnas situationer då det är motiverat med önskemål gällande kön på tjänstemän. Exempelvis finns en rimlighet i att kvinnor som systematiskt våldtagits eller misshandlats, och sökt asyl för att undkomma just denna typ av förtryck, också ska tillmötesgås i önskan om kvinnlig personal i den svåra och psykiskt påfrestande processen som en asylansökan ofta innebär. Det är dock praxis att asylsökande kan föra fram särskild information eller särskilda önskemål som kan vara av vikt för en rättssäker asylprocess. Det bör täckas in av gällande rutiner utan specifika frågor eller erbjudanden om val av kön på utredare, som snarare skickar fel signaler om svensk jämställdhet. Regeringen bör därför ändra lagstiftningen, och istället sätta jämställdhetsarbetet i fokus, såsom framgick i regeringsförklaringen. Skärpta beviskrav i asylärenden Vid hantering av asylärenden är det vanligt att det saknas bevis för asylsökandes berättelser. Inte sällan har resehandlingar och underlag som exempelvis styrker den sökandes identitet förstörts. I den svenska utlänningslagstiftningen har beviskraven lagts lågt och det räcker enligt förarbeten med den sökandes berättelse som grund för bedömningen av dess trovärdighet. Kravet är alltså att asylskälen ska vara sannolika, och inte styrkta, som man kunde tro. Det är inte rimligt. Konsekvensen blir en rättsosäkerhet, både för som stat, och för individen. anser att synen på beviskraven måste ändras, och anpassas till en europeisk miniminivå. Enligt , exempelvis asylprocedurdirektivet, är det möjligt för en medlemsstat att kräva att en asylsökande ska styrka grunderna för sin asylansökan. Detta gäller om han passerat andra säkra länder innan han sökte asyl. En ordning enligt den europeiska miniminivån skulle alltså innebära att kunde kräva betydligt mer bevis av den sökande. Då skulle asyl endast beviljas ifall den asylsökande antingen kunde bevisa sina asylskäl, alltså styrka dem, eller om asylsökanden kommit till direkt utan att ha passerat ett säkert land på vägen. Med denna anpassning till EU:s miniminivå skulle det garanteras att personer som får skydd i verkligen har rätt därtill. Regeringen bör därför återkomma med förslag om sådana förändringar. Ökade krav på asylsökanden att medverka och samarbeta tillåter att medlemsstater avbryter handläggning av asylärenden om den asylsökande exempelvis försvunnit, avvikit, eller vägrar samarbeta kring handläggningen av ärendet. Detta är rimligt, givet de stora resurser som går till denna typ av ärenden, och de olika förmåner som asylsökande åtnjuter. Det ger också större möjligheter att motverka bruket att söka asyl för att sedan gå under jorden. Svensk lag reglerar dock inte dessa situationer. I stället får frågor som dessa lösas med generella förvaltningsrättsliga principer och i stort. anser att frågan bör utredas, och att en ny lagstiftning bör komma på plats för att ge större möjligheter att agera mot asylsökande som vägrar samarbeta. är det möjligt för asylsökande att själva ordna sitt boende i stället för att bosättas efter anvisning från . Det framgår av den så kallade EBO-lagen, i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. När denna möjlighet infördes motiverades detta med att det skulle underlätta etablering i det svenska samhället genom att asylsökande kunde söka sig till områden där det fanns bostäder och jobb. I verkligheten har det visat sig att en starkare drivkraft vid val av bostadsort är önskan att bo nära tidigare landsmän och eventuella släktingar. Detta har resulterat i att många områden har fått en hög koncentration av nyanlända, ofta betydligt högre än vad dessa orter mäktat med och förbundit sig till. Dessa områden har allt som oftast präglats av arbetslöshet, fattigdom, utanförskap, och kriminalitet. I många fall har infödda svenskar flyttat ut, och ett veritabelt getto skapats. Regeringen har presenterat ett förslag om att förändra EBO-lagen, så att asylsökande som bosätter sig i särskilt utsatta områden förlorar rätten till ersättning från . I valet mellan att bo med landsmän och vänner eller att flytta till annan ort, är det dock troligt att många asylsökande kommer föredra att leva utan ersättningar. De personer som således vore berättigade till dagersättning tvingas därmed till alternativa försörjningssätt, och det är lätt att se hur detta kan öka bördan för berörda kommuner samt förstärka segregationen snarare än motsatsen. Dessutom innebär den föreslagna lösningen att det centralt ska definieras, enligt ett antal givna parametrar, vilka områden som bör få en frist avseende mottagande. Det är och har alltid varit bestämda uppfattning att endast kommunerna själva kan avgöra deras förmåga att välkomna nyanlända och asylsökande i sitt samhälle. Såsom tidigare framgått förespråkar införandet av transitcenter vid gränsen. För tiden efter det att asylsökanden lämnar transitcentren är det vår mening att EBO-lagen antingen avskaffas helt eller regleras genom att kommuner får vetorätt. Statligt huvudansvar för mottagandet Det ska alltid finnas en statlig beredskap för en större kris i närområdet, för att kunna undvika ett sådant kaos som uppstod 2015 och vars följder drabbat kommunernas ekonomi hårt. vill stärka de kommuner som drabbats hårdast av invandringskrisen genom att skjuta till extra resurser, och även stärka det kommunala självstyret framgent. Migrationspolitik är som helhet ett statligt åtagande, och därför bör även staten vara huvudman för såväl boendesituation som kostnader som kan härledas till invandring. måste målsättningen vara att asylprocessen ska ta veckor snarare än år, att detta i första hand ska hinnas med redan på transitcenter, samt att det sedan ska finnas olika typer av statliga boenden med olika säkerhet och standard. Fram till att detta system är på plats måste kommunernas självbestämmande respekteras, och avtal med om mottagande av asylsökande ska endast tecknas frivilligt, i den omfattning kommunen själv anser lämplig och önskvärd. Detta innebär att den kommunala anvisningslagen, som motsatt sig från start, bör rivas upp. Kommuner ska därtill ges vetorätt rörande lokala avtal mellan och privata aktörer.