mot · H7023341 · 2019-10-03 00:00:00 — Ett hinder för dem är emellertid krångliga tillståndsprocesser, exempelvis genom parallell ärendehantering i olika länsstyrelser och kommuner. Under /2018 tillkännagav (MJU22) att regeringen skulle förbättra tillståndsprocesserna och eventuellt utarbeta ett snabbspår för företag som syftar till att åstadkomma betydande minskningar av de egna utsläppen. har regeringen ännu inte återkommit med sådana förslag. anser att det brådskar med insatser för att reducera de stora industriernas utsläpp, varför vi anslår för arbetet med förenklade tillståndsprocesser och snabbspår för företag som vill investera i teknik som syftar till utsläppsminskning. 20.2 Fokusera på den gröna klimatfonden lovade de rika länderna att, , mobilisera 100 miljarder USD i stöd till fattiga länders klimatarbete. Den gröna klimatfonden (GCF) bildades vid klimatmötet i . Syftet med fonden var att fram samla in 100 miljarder USD som ska användas för klimatanpassning i de länder som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Den gröna klimatfonden startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. Av fondens medel ska användas för anpassningsåtgärder och till åtgärder för utsläppsminskning. av andelen som går till anpassningsåtgärder ska gå till små ö-stater, de minst utvecklade länderna och , och resten till övriga utvecklingsländer. Den budget som utarbetats av och och som beslutade om , innehöll 1 miljard extra i klimatbistånd, varav huvuddelen till den gröna klimatfonden GCF. föreslår nu att bidrag till den gröna klimatfonden GCF ska utökas med i förhållande till regeringens förslag. 20.3 Utökat stöd till fossilfria drivmedel Flyget står för en liten men växande del av klimatpåverkan. Det har också visat sig svårt att finna koldioxidneutrala alternativ till dagens flygbränsle. På kortare sträckor kan elflyg användas. På längre sträckor är troligtvis biobränsle, så kallad biojet, mest aktuellt. Ökad lokal produktion av biojet är lönsamt för svensk industri samt viktigt för stärkt krisberedskap, landsbygdsutveckling och regional tillväxt. föreslår att ett statligt investeringsstöd och/eller lånegarantier för biojetproduktion införs och avsätter för detta 2020 och därefter . Därtill avsätter vi ökade resurser för forskning för övergång till ett mer miljövänligt flyg. I delar av landet där det inte är realistiskt att bygga ut elnät för försörjning av tunga väg- eller järnvägstransporter, är vätgas ett bra alternativ. Vätgas produceras lämpligen med hjälp av klimatneutral el. En vätgastank kan i viss mån ses som en smidigare form av batteri. Vi föreslår att möjligheterna utreds för att starta storskalig vätgasproduktion i norra för att driva tåg samt bränslecellsdrivna tunga vägfordon. satsar 25 miljoner 2020 och därefter 50 miljoner för detta ändamål. 20.4 Avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) Förutom enstaka projektstöd finns det få incitament till att investera i koldioxidinfångning i . Det saknas en övergripande nationell strategi för att utveckla koldioxidinfångning. En sådan strategi skulle kunna innehålla statligt stöd till grundforskning samt olika åtgärder för att skapa en marknad, både för att låta företag i konkurrens få avsättning för teknikinvesteringar och skapa incitament för att ständigt förbättra tekniken. För att starta ett projekt med syfte att fånga in koldioxid behövs även lagrings- och transportmöjligheter finnas. föreslår att en statlig utredning bör genomföras om hur politiken kan medverka till tillkomsten av en marknad för investeringar i CCS. föreslår också att ett särskilt anslag inrättas för statligt stöd till utveckling av tekniker för . Detta anslag föreslås utgöra 50 miljoner 2020, 100 miljoner 2021 och 200 miljoner 2022. lider av övergödning. Utsläpp av kväve och fosfor, främst från jordbruket, leder till onaturligt kraftig algblomning och döda bottnar. När algerna dör sjunker de till botten och bryts ner av bakterier och andra mikroorganismer. Under processen förbrukas det syre som finns bundet i vattnet, vilket leder till syrebrist och bottendöd. Fisken kan inte föröka sig. Särskilt utsatt är torsken, vars yngel växer till på stora djup. Därmed finns ett direkt samband mellan övergödningen och torskbristen i . Det behövs radikala insatser för att rädda hälsa. Alla nationer runt har anledning att skyndsamt finna och komma överens om lösningar, som hanterar den allvarliga situationen. Läckaget av fosfor bidrar till övergödning av . Strukturkalkning av bedöms vara en av de mest kostnadseffektiva metoderna för att minska övergödningen. Strukturkalkning anses också förbättra skördarna. Kalk som sprids på åkrarna bedöms ge en kostnadseffektivitet på ca per kg fosfor medan uppgradering av enskilda avlopp kostar minst 10 000–/kg fosfor. Strukturkalkning är därmed en mer effektiv åtgärd för att minska övergödningen än att ställa allt hårdare krav på enskilda avlopp. föreslår ytterligare i stöd till strukturkalkning. 21 Viktiga infrastruktursatsningar för hela Bra kommunikationer är en förutsättning för att ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. Det ställs ökade krav på rörlighet i de växande arbetsmarknadsregionerna runt våra större städer, men även mellan stad och landsbygd. Effektiva kommunikationer och transporter är viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runtom i landet. Infrastrukturinvesteringar är avgörande för framtida utveckling. De behövs inte minst för att underlätta för människors vardag men också för att minska arbetslösheten och möjliggöra en rörligare arbetsmarknad med arbetspendling. Större arbetsmarknadsregioner bidrar till bättre matchning. behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Nuvarande järnväg byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare men har trafik på järnvägen ökat avsevärt. Detta är mycket positivt. är snabb, effektiv och miljövänlig. Men det är bara sant så länge den fungerar. står vi med ett överbelastat järnvägssystem som allt för ofta drabbas av stopp och förseningar, något som har stor påverkan på både människors och företags vardag. verkar för att en större andel av person- och godstransporter ska gå på järnväg. Det är viktigt för att minska vår klimatbelastning och uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045. Med ett mer tillförlitligt järnvägssystem ökar järnvägens attraktivitet som transportslag. vill prioritera trafiksäkerheten. Alkohol hör inte hemma i trafiken. Vi vill höja straffen för rattfylleri och grovt rattfylleri samt obligatoriska alkoholtester för piloter och besättningspersonal på flygplan. Ungefär en tredjedel av totala koldioxidutsläpp orsakas av vägtrafiken. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045 intensifierar vi klimatarbetet och ökar förutsättningarna för mer klimatsmarta alternativ. För att öka tillgänglighet på laddningsstolpar runt om i landet vill vi också förändra den så kallade pumplagen så att bensinstationer ska kunna erbjuda el som alternativt drivmedel. har vi en situation där många mackägare investerat i etanolpumpar, som allt fler biltillverkare slutat tillverka sådana bilar och i stället övergår till elbilssatsningar. 21.1 Stärk infrastrukturen för cykling Cykeln fyller en viktig samhällsfunktion. Det är positivt att cykling som transportmedel ökar eftersom det medför goda effekter för såväl folkhälsan, miljön och trängseln i städerna. Men det är också uppenbart att trafikmiljön inte i tillräckligt hög grad är anpassad för cykling. vill arbeta för att förbättra infrastrukturen för cyklister. Investeringar i cykelinfrastruktur är avgörande för att kunna öka antalet och andelen cyklister, det gäller inte minst så att säkra skolvägar kan skapas. En ökad cykling bland barn är mycket angelägen. Förbättrad infrastruktur ökar säkerheten för cyklister i trafiken och minskar antalet cykelolyckor för en mycket utsatt trafikantgrupp. Målet med allt trafiksäkerhetsarbete är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. avsätter därför för denna särskilda cykelsatsning, som främst ska bidra till att förstärka och förbättra kommunernas investeringar för ökad cykling. En större andel av ordinarie infrastrukturbudget bör också användas för cykelinfrastruktur. 21.2 Ökat stöd till bredbandsutbyggnad Behovet är fortsatt stort av en hög utbyggnadstakt för bredband i . Ett fortsatt statligt stöd behövs i de områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. För att öka allas lika möjligheter att delta i det digitala samhället föreslår att stödet till bredbandsutbyggnad utökas med 50 miljoner. 21.3 Ökad säkerhet på järnvägsstationer Terrorismen har slagit till åtskilliga gånger i . bör omgående i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. avsätter 10 miljoner mer än regeringen för detta ändamål. 21.4 Laddstolpar för ellastbilar Laddning av batteridrivna ellastbilar kräver en annan typ av laddningsinfrastruktur än vid laddning av eldrivna personbilar. Ett statligt stöd finns redan för laddning av personbilar, vilket välkomnar och utökar med . Därutöver föreslår vi att det inrättas ett statligt stöd på 150 miljoner för utbyggnad av laddstolpar för eldrivna lastbilar. 21.5 Ökat statligt stöd till enskilda vägar Regeringen föreslår en utökning av stödet till de enskilda vägarna, vilket är positivt. anser emellertid att stödet bör utökas med ytterligare . På landsbygden är det av den allra största betydelse att underhållet av de enskilda vägarna fungerar. är det viktigt att staten sköter om sina egna vägar i hela landet. motsätter sig försök att vältra över statliga vägar till enskilt huvudmannaskap, vilket skulle skada glesbygdens förutsättningar. 22 Sammanhållning över gränserna Vår solidaritet och medmänsklighet gör inte halt vid någon nationsgräns. Svensk utrikespolitik ska utgå från värderingar. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. ska stå upp för och försvara universella värden så som mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. utrikespolitik ska vara ett uttryck för den i kristdemokratin grundläggande principen att vi alla har ett ansvar för varandra. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. Under alliansregeringen (2006–2014) var pådrivande för att av bruttonationalinkomst avsattes till internationellt bistånd . Vårt förslag till biståndsram når av BNI. Utöver biståndspolitiken bör staten på olika sätt främja människors frivilliga engagemang och gåvogivande till biståndsändamål. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Bara ett fåtal av EU:s medlemsländer når upp till unionens mål om av BNI. Det är oroande att Aidwatch senaste rapport pekar på att EU:s bistånd nu minskar . När biståndspolitiken alltmer styrs av nationella intressen och inte utvecklingen i världen måste stå upp för en generös biståndspolitik. Det är av största vikt att insatserna är effektiva och leder till verklig skillnad. De myndigheter och organisationer som administrerar biståndet måste parallellt stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet på biståndet. Det måste säkerställas att kapaciteten för att administrera och följa upp biståndsinsatser är hög. Behoven i världen är stora och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll och insyn. De globala utvecklingssträvandena gör skillnad. FN:s millenniemål om halverad världsfattigdom, förbättrad tillgång till rent vatten och bättre levnadsvillkor i slumområden lyckades. Allt fler pojkar och flickor har möjlighet att gå i skolan. Men vi varken kan eller får vara nöjda när nästan en miljard människor går hungriga, eller att de universella, okränkbara och odelbara mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx vigd åt ett utvalt fåtal. Fattigdomsbekämpning måste prioriteras i svenskt bistånd. Statistik från visar på att fattigdomsbekämpningen har bromsats in. Det är framför allt människor i de mest utsatta låginkomstländerna och i länder drabbade av krig och konflikt som halkar efter. beräknar att målet att utrota den extrema fattigdomen till 2030 kan nås, om takten håller i sig. En publicerad pekar på att mer än 820 miljoner personer i världen inte har tillräckligt att äta. Det krävs nu rejäla krafttag för att uppnå de två första Agenda 2030-målen om att utrota fattigdomen och hungern till 2030. Svältkatastrofer, krig och konflikter har gjort att fler människor än på många decennier nu är på flykt. har tagit ett mycket stort ansvar för att hjälpa människor som flytt till tryggheten i vårt land. Att antalet människor som kommer till nu har minskat betyder dock inte att flyktingsituationen i världen har förbättrats. måste därför omfördela än mer biståndsmedel för att möta de stora humanitära behov som finns i vår omvärld. måste vi klara att det långsiktiga utvecklingsbiståndet, som motverkar att kris och konflikt uppstår, inte dräneras. Det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ bör fokuseras och i större utsträckning samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP och . Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna bland de allra mest utsatta grupperna i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . bör i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Kriget i går förhoppningsvis mot sitt slut och IS har pressats tillbaka. Men konflikterna och utmaningarna är fortfarande många. Flera länder med olika geopolitiska intressen spelar en betydande roll och riskerar att försvåra strävan mot att uppnå en långsiktig fred. Flera försök i om att anta resolutioner mot den syriska regimen har dessvärre blockerats av och . Islamiska statens brutala frammarsch och skräckvälde samt den syriska regimens grymma kemvapenattacker mot civilbefolkningen har tydligt visat upp ett världssamfund som varit handlingsförlamat på grund av vetorätten i . Detta har bl.a. gjort att säkerhetsrådet inte förmått agera för att stoppa folkmordet på kristna minoriteter, (kaldéer/syrianer/assyrier, jezidier) och andra etnoreligiösa grupper i . bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas. Vi kan inte stillatigande acceptera att säkerhetsrådet inte tar sitt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet. För att de människor som fallit offer för terrorismen ska kunna återfå en framtidstro, ett hopp om att morgondagen är ljusare än gårdagen, krävs att de terrorister som ödelagt oskyldiga människors liv ställs inför rätta. Detta kan endast ske om världssamfundet gemensamt agerar och utkräver ansvar från både de länder och de individer som varit ansvariga för massakern. förespråkar inrättandet av en särskild tribunal för IS-brott för att döma de skyldiga och skipa rättvisa. Detta har gjorts i andra fall, t.ex. i där, Iraqi Special Tribunal (IST), upprättades för att utreda och döma de ansvariga för , regims brott mot mänskligheten. En motsvarande lösning måste till för terrorismen i offer. Vi lever i en allt mer orolig värld. tvingas vända blickarna alltmer mot och för att hantera att vinner mark i förhållande till . Det säkerhetspolitiska läget i , i form av de försämrade relationerna mellan aktörer som , och bidrar också. Utvecklingen försämrar också säkerheten i . I vårt absoluta närområde ser vi hur utövar aggressionen mot sina grannländer. I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. säger nej till regeringens besparingar på freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Sådana insatser är en nödvändighet i av oro och där 70 miljoner människor befinner sig på flykt undan krig, terror och förföljelse. bör prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom ramen för Nato, FN, EU och . Med svensk närvaro kan vi bidra med resurser och kompetens. höjer därför anslaget för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet i förhållande till regeringens förslag. har som beskrivits ovan en rad förslag på satsningar inom jobb, familj, välfärd och äldre. Det handlar om både skattesänkningar och utgiftsökningar. Men vi måste också ta ansvar för statens finanser nu och på lång sikt. Därför förstärker statsbudgeten genom både utgiftsminskningar och inkomstförstärkningar. I tabellerna nedan finns en sammanställning av större budgetförstärkningar. Finansiering (utgiftsminskningar) 2020 - varav besparing regeringens tillskott - varav nedlagda introduktionsjobb - varav Växling pensionsrätt för studier till barnrättsår - varav Växling studiebidrag till studielån Allmän miljö- och naturvård - varav anslag Åtgärder värdefull natur - varav satsning Elektrifiering av fordonsparken (pga egen satsning) - varav statlig export och investeringsstrategi Samhällsplanering, bostadsförsörjning (byggsubventioner) Kultur, medier, trossamfund och fritid - varav minskat bidrag till allmän kulturverksamhet Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning - Sänkt tak i a-kassan - varav utökning solcellssubvention Skatt, tull och exekution Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering anser att effektiviseringen av arbetsmarknadsåtgärder ska fortsätta. Därför föreslår vi en rad åtgärder för att minska utgifterna. Nej till regeringens tillskott till arbetsmarknadsåtgärder. anser att Arbetsförmedlingens anslag för aktivitetsstöd och arbetsmarknadspolitiska program ska ligga kvar som i KD/M-budgeten. Detta innebär en besparing på . Introduktionsjobben har visat låga resultat och vi anser att man istället bör bygga ut yrkesvux och nystartsjobb. Nedläggning av introduktionsjobb innebär en besparing på . värnar miljön och vill se verkningsfulla åtgärder. Därför föreslår vi utgiftsminskningar på åtgärder som har dålig effekt. Nej till satsningen Klimatklivet. Klimatklivet har granskats och fått betydande kritik för ineffektivitet. gör en besparing på åtgärden, vilket innebär . Neddragning på anslag Åtgärder värdefull natur. Vi säger nej till den förstärkning som regering tillför i denna budget. Besparingen innebär i minskade utgifter. gör omprioriteringar av systemet för studiestöd, vilket innebär en besparing på utgiftsområde 15. Nej till pensionsrätter för studieår och istället utökade pensionsrätter för barnrättsår. Förslaget innebär en förstärkning av främst kvinnors ekonomi. På utgiftsområdet innebär det en neddragning om . Ökad lånedel och minskad bidragsdel i studiemedlet. Den förra regeringens höjda studiemedel övergår till ökad lånedel med vårt förslag. Det innebär en besparing på . anser att bostadsbyggande görs genom regelförenklingar och lagmässiga reformer, inte byggsubventioner till byggherrar. Vi säger nej till regeringens utökade byggsubventioner, vilket innebär en besparing på . anser att ett starkt näringsliv byggs med gott företagsklimat, lägre skatter och regelförbättringar. Vi säger nej till regeringens utökning av stöd till statlig export och investeringsstrategi. Det innebär en besparing på . Vi säger nej till regeringens satsning på elektrifiering av fordonsparken, pga egen satsning på området. Det innebär en besparing på . Tabell 8 skattefinansiering 2020 Finansiering (skatter) 2020 Höjd skatt fastighet och kapital - varav avtrappat ränteavdrag - varav höjd skatt kommersiella lokaler - varav höjd skatt obebyggd mark hyresrätter (stimulera byggande) - varav nej höjt tak uppskov (pga egen modell reavinstskatt) Nej till borttagen värnskatt Förändrat förmånsvärde dyra bilar Nej till regionala skattenedsättningar - varav nej till skattesänkning stödområde A och B Höjd skatt alkohol och tobak Nej till utökat växa-stöd föreslår höjd moms på för alla momssatser. Reformen innebär i ökade momsintäkter . föreslår sänkt ränteavdrag samt sänkt tak från till . Reformen innebär i ökade skatteintäkter . Höjd skatt på kommersiella lokaler föreslår att skatten på kommersiella lokaler höjs från dagens till . Reformen innebär i ökade skatteintäkter . säger nej till regeringens förslag om sänkt arbetsgivaravgift för vissa grupper. Det innebär i ökade skatteintäkter. prioriterar inte borttagen värnskatt i denna budget. Istället gör vi andra skattesänkningar. Det innebär i ökade skatteintäkter. 24 Den offentliga sektorns finanser Tabell 9 Statsbudgetens inkomster (KD) Statsbudgetens inkomster (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Tabell 10 Statsbudgetens saldo och statsskulden (KD) Statsbudgetens saldo och statsskulden (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Tabell 11 Den offentliga sektorns finanser (KD) Den offentliga sektorns finanser (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 12 Kommunsektorns finanser (KD) Kommunsektorns finanser (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 25 Förslag till utgiftsramar Tabell 13 Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (KD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 062 385 804 1 055 119 114 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 1 069 194 854 Tabell 14 Förslag till utgiftsramar –2022 Avvikelse från regeringen (KD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Avvikelser gentemot regeringen (KD) Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Reducerad rikthyra myndigheter i Följdeffekt lönekostnader i staten skattenedsättning jordbruk Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Kommunala insatser mot våldsbejakande terror Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Bidrag till () Information om i utlandet Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Ny myndighet: psykologiskt försvar Ny myndighet: cybersäkerhet Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Biståndsmedel för ökade klimatinvesteringar Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård