mot · H7022690 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Förutom de anslagsförändringar som redovisas i tabell 1 har vi inga avvikelser i förhållande till regeringens förslag. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (V) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Arbetsförmedlingen står inför mycket stora utmaningar. har myndigheten sagt upp omkring 1 700 anställda och tagit beslut om att lägga ner 132 lokala kontor, ett resultat av den budget som högerpartierna drev igenom . Parallellt med detta har regeringen och dess samarbetspartier kommit överens om att privatisera stora delar av Arbetsförmedlingens verksamhet. Enligt överenskommelsen ska Arbetsförmedlingen fortsatt ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken, men ett nytt system ska utvecklas där privata aktörer matchar och rustar arbetssökande för de lediga jobben. är starkt kritiskt till såväl de omfattande nedskärningar som genomförts som den aviserade reformeringen av myndigheten. Vi vill i stället att Arbetsförmedlingen ska reformeras i en helt annan riktning och att detta ska ske på basis av en seriös och genomtänkt diskussion om den samlade arbetsmarknadspolitiken. Det kräver förutom ändringar av Arbetsförmedlingens uppdrag även en större samverkan med andra myndigheter och instanser, där den enskildes behov och samhällets vilja att stödja står i centrum. Den omfattande privatisering av myndighetens verksamhet som aviserats bör inte genomföras. Beslutet om att lägga ner 132 lokala kontor bör rivas upp. För att ge Arbetsförmedlingen möjlighet att upprätthålla takten i reformeringen och undvika ytterligare neddragningar tillför regeringen medel till myndighetens förvaltningskostnader (prop. 2019/20:1 utg.omr. 14 s. 46). kan konstatera att regeringens satsning är otillräcklig och felriktad. I ett läge där arbetslösheten stiger och allt fler står utanför arbetsmarknaden behöver myndigheten mer resurser. Fokus bör läggas på kraftfulla arbetsmarknadsinsatser, inte på att förbereda en illa genomtänkt reformering. Vi föreslår därför att ytterligare tillskjuts Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Mot bakgrund av januariöverenskommelsen inför regeringen etableringsjobb och utvecklingstid inom ramen för anslaget (prop. 2019/20:1 utg.omr. 14 anslag 1:1 tabell 4.20). Regeringen utvidgar etableringsjobben till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag. anser att etableringsjobb bör införas i enlighet med parternas principöverenskommelse. Företag utan kollektivavtal och bemanningsföretag ska således inte omfattas. avvisar därför regeringens föreslagna satsning på etableringsjobb och minskar anslaget med . Vi avvisar även regeringens föreslagna satsning på utvecklingstid. I ett läge där arbetslösheten ökar och konjunkturen faller bör resurserna i stället riktas till grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Vi minskar därför anslaget med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2020. Anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Så är det inte . Dels täcker arbetslöshetsförsäkringen få arbetslösa, dels försäkrar den endast låga löner – ett resultat av högerregeringens nedmontering av a-kassan 2006–2008. Under förra mandatperioden genomförde och regeringen vissa förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. För att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring måste dock fler åtgärder vidtas. mål är att av löntagarna ska få av sin tidigare lön vid arbetslöshet. Vi vill därför höja den högsta dagpenningen och grundbeloppet, indexera ersättningsbeloppen till löneutvecklingen, höja ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd och förbättra kvalificerings- och ersättningsvillkoren. Reformerna ska ske successivt. Arbetslöshetsförsäkringen ska dels omfatta fler arbetslösa, dels försäkra högre löner än . Det ger större trygghet för fler och ökar legitimiteten för försäkringen. I denna motion har vi föreslagit och budgeterat för att den högsta dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetsförsäkringen höjs till för hela ersättningsperioden. Därmed tas också dagens nedtrappning av taket bort. Grundbeloppet höjs i vårt förslag till . Förslagens sammanlagda offentligfinansiella effekt beräknas uppgå till 2020. Anslaget 1:2 på detta utgiftsområde ökas med 2020. Vi avvisar regeringens föreslagna satsning på utvecklingstid inom ramen för anslaget och minskar därmed anslaget med 167 miljoner. Vi avvisar även regeringens föreslagna satsning på upphandlade matchningstjänster, som syftar till att förbereda den aviserade privatiseringen av Arbetsförmedlingen, och minskar därmed anslaget med 55 miljoner. Vidare avvisar vi regeringens föreslagna ändring av etableringsjobb och ökar därmed anslaget med . Därutöver avvisar vi regeringens förslag om höjd pensions- och LAS-ålder och minskar därmed anslaget med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2020. Anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I ett läge där konjunkturen mattas av och arbetslösheten ökar blir den aktiva arbetsmarknadspolitiken än viktigare. kan konstatera att regeringens s.k. jobbpaket innehåller en del bra satsningar för att fler ska komma i arbete. Vi menar dock att det krävs en betydligt mer ambitiös arbetsmarknadspolitik för att rusta och stödja dem som står utan jobb. vill därför satsa mer resurser på arbetsmarknadspolitiska program och insatser än vad regeringen föreslår. Vi vill bl.a. öka antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen. bör antalet personer i kvalitativt välfungerande arbetsmarknadsutbildningar fördubblas. För att ta steg mot att tillgodose målen för arbetsmarknadspolitiken föreslår att anslaget ökar med . avvisar regeringens föreslagna modell för etableringsjobb inom ramen för anslaget och ökar därmed anslaget med . Vi avvisar även regeringens föreslagna satsning på upphandlade matchningstjänster, som svarar mot inriktningen på reformeringen av Arbetsförmedlingen, och minskar därmed anslaget med . Vidare avvisar vi regeringens förslag om höjd pensions- och LAS-ålder och minskar därmed anslaget med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2020. Anslag 1:12 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar kan konstatera att regeringen, genom borttagandet av kravet för nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av eller vara likvärdiga med kollektivavtal, öppnar för lönedumpning. Vi kan vidare konstatera att regeringens förslag om att införa etableringsjobb och utvidga denna satsning till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag riskerar att få oönskade konsekvenser i form av låga löner och undanträngning. Enligt vår mening är det oacceptabelt att staten dumpar löner och villkor på arbetsmarknaden på detta sätt. Personer med subventionerade anställningar ska garanteras lön, förmåner och villkor som följer av, eller är likvärdiga med, kollektivavtal. Etableringsjobb ska endast införas i enlighet med parternas principöverenskommelse. avvisar därmed regeringens satsning på etableringsjobb inom ramen för anslaget. Vi minskar därför anslaget med 2020. har en central roll i arbetet för en bättre arbetsmiljö. Myndigheten utövar tillsyn, tar fram föreskrifter och genomför analyser. Under förra mandatperioden tillförde och regeringen mer resurser till , bl.a. för att öka antalet inspektörer. behöver få ökade resurser till, och prioritera upp, arbetet med tillsyn, inspektion och kontroll. För att upprätthålla, utveckla och förstärka myndighetens viktiga arbete förstärker vi anslag. Därigenom kan fler inspektörer anställas och fler inspektioner genomföras. På så sätt garanteras långsiktigheten i arbetsmiljöarbetet. behöver även ges mer resurser till särskilda uppdrag i form av tillsynsinsatser, analyser och kunskapssammanställningar m.m. Uppdragen ger möjlighet att genomföra riktade insatser och analyser av specifika branscher och företeelser på arbetsmarknaden. För att myndigheten ska kunna genomföra dessa uppdrag krävs extra resurser. Resurserna till skyddsombuden, som har en central roll i det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet, behöver öka. För att skyddsombuden ska kunna utföra sitt uppdrag behöver de ges goda förutsättningar för utbildning, vidareutbildning och fortbildning. För att stärka utbildningen av skyddsombud behöver mer resurser avsättas. Sammantaget föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2020. Anslag 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet De regionala skyddsombuden gör ett viktigt arbete dels för att stödja lokala skyddskommittéer, dels för att täcka upp där det inte finns någon skyddskommitté. Det senare är särskilt vanligt där behoven av skyddsarbete är som störst. De fackliga centralorganisationerna behöver ett större ekonomiskt stöd än för att stärka detta arbete. föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2020. Övriga reformer på arbetsmarknadspolitikens område För att värna den svenska modellen och arbetslöshetsförsäkringens legitimitet är det viktigt att många är medlemmar i en a-kassa. För att bidra till att tröskeln för inträde sänks vill återinföra avdragsrätten på för a-kasseavgiften. Detta beräknas minska statens intäkter med 1,3 miljarder . föreslår av motsvarande skäl även en skattereduktion på för avgift till fackförening. Förslaget beräknas kosta .