ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021780 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta och samordna åtgärder vad gäller miljö och fiske enligt motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. Enligt flera uppgifter anses torsken i vara på gränsen till kollaps. har mängden torsk som fiskats kraftigt minskat. är nu också fisken mycket mindre till storlek och ofta i dåligt skick. Orsakerna till Östersjötorskens prekära situation är komplicerad och hänger samman med både fiskepolitik och det allmänna tillståndet i ekologi och miljö. Att stoppa det storskaliga torskfisket är en åtgärd men sannolikt inte tillräckligt. Exempelvis behöver sälbestånden regleras med en mer aktiv och enklare skyddsjakt och miljöarbetet kring intensifieras. Vi anser att det behövs en helhetssyn och bättre samordning mellan fiskepolitik och miljöpolitik i . Det innebär bland annat en satsning på det traditionella kustfisket med passiva redskap framför det storskaliga trålfisket. Självklart är EU:s åtgärder av stor betydelse men har stora möjligheter att också på egen hand förbättra balansen i fiskepolitiken och miljö. Per Lodenius (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H7021781 · 2019-10-02 00:00:00 — Förenkla PBL gällande detaljplaner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begära en översyn för att förenkla och förtydliga PBL och tillkännager detta för regeringen. Enligt PBL får en kommun reglera mark- och vattenområdens användning, bebyggelse och byggnadsverk med en detaljplan eller områdesbestämmelser. Detaljplaneringen har formats utifrån den vid plantidpunkten gällande verkligheten. Årsringarna i planerna kan bli väldigt tydliga och låsa enskilda fastighetsägare till att bekosta nya detaljplaner för att erhålla rimliga lösningar och . För stora fastighetsföretag kan detta vara en möjlig väg ur de historiska låsningarna, men för enskilda blir det orimligt och många upplever att äganderätten kraftigt inskränks när bygg- eller marklov har sökts men den gamla detaljplanen förhindrar godkännande. Risken är överhängande att enskilda då väljer bort att fråga av misstro mot lokala bygglovsenheter och byggnadsnämnder. Det finns många gamla detaljplanebestämmelser som enklare borde kunna uppdateras för att passa dagens behov och verklighet. Detta i syfte att stärka äganderätten för fastigheten. Det kan göras genom att det tydliggörs att godkännande för vad som avses som en mindre avvikelse ska prövas generöst. Om t ex syftet med planbestämmelsen kan uppnås på ett alternativ sätt ska lov alltid ges. En enkel förnyelse av en del av en detaljplan måste också kunna göras för att kunna möta en mindre justering i planens bestämmelser för enskilda fastighetsägare.
mot · H7021782 · 2019-10-02 00:00:00 — Undantag från regeln som kräver att nötdjur ska ha sällskap av artfrände ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att komplettera befintlig djurlagstiftning med ett tillägg som ger ansvariga myndigheter rätt att, i särskilda fall, göra undantag från regeln som kräver att nötkreatur måste ha sällskap av en artfrände och det i de fall där djuret redan har sällskap av andra djur och mår bra, och detta tillkännager för regeringen. Kon lever med sin hästflock och ägare på en gård utanför i . Trots att ansvariga myndigheter konstaterat att kon har det bra, så har frågan om djurets tillvaro på gården hamnat i domstolsprocess. Myndigheterna ifråga anser att kon måste ha sällskap av minst ett annat nötdjur och hästar duger inte enligt de lagar som finns . Däremot kan nötdjur vara sällskap åt en häst och hundar behöver inte ha en annan hund som följeslagare. Men lagen ser annorlunda ut för nötdjur och därför finns det risk för att kon måste flytta från gården. Just nu har ägaren varken plats eller möjlighet att ta hand om ytterligare ett nötdjur, men har ansökt om dispens för att kunna åtgärda det hela. Dessvärre avslog myndigheterna ansökan och frågan är nu hos kammarrätten. Man kan tycka att lagen borde syfta till att skydda djur som far illa snarare än att skapa problem för djur som redan har det gott och trivs. Lagstiftningen behöver kompletteras med ett tillägg som ger ansvariga myndigheter en möjlighet att i särskilda fall göra undantag – inte minst när nötkreatur redan har sällskap av andra djur och mår bra. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021783 · 2019-10-02 00:00:00 — Strandskyddet och utvecklingen i skärgården och på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet är ett stort hinder för utveckling av landsbygden och skärgården. är det staten som, genom länsstyrelserna, fattar beslut om var man får och inte får bygga med hänsyn till strandskyddet. Vi anser att beslut vad gäller strandskydd behöver tas närmare de människor som berörs. Det bör i större utsträckning vara i kommunerna som dessa beslut tas. Ett nyckelbegrepp för om en strandskyddsreform ska ge avsedd effekt är i detta sammanhang differentiering. I stället för att differentiera efter en grov geografisk kartindelning som ofta sker så behöver differentieringen när det gäller strandskyddet i stället bli betydligt mer finmaskig. i kan här användas som exempel. Dessa öar är ankare för lokalsamhällena, de omgivande öarna och utvecklingen i hela skärgården. Deras roll och ställning behöver stärkas och nya bostäder, verksamheter och näringslivsutveckling måste få komma till. Den utvecklingen försvåras och förhindras ofta men stoppas även på grund av strandskyddet. Självklart är det viktigt att bevara den biologiska mångfalden och våra naturvärden liksom tillgängligheten till naturområden. När grönområden tas i anspråk av ny bebyggelse behövs kompensatoriska åtgärder som exempelvis naturbroar, gröna väggar och tak, biodlingar och andra ekosystemtjänster. så innebär också en levande skärgård en mer tillgänglig skärgård. Så kan bostadsbyggande, tillväxt, naturskydd och tillgänglighet gå hand i hand. Per Lodenius (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H7021785 · 2019-10-02 00:00:00 — OPS-finansiering av större infrastrukturprojekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att identifiera 10–15 större OPS-projekt och tillkännager detta för regeringen. Anslagen för infrastruktur har ökat kraftigt och i den transportplan som gäller 2014–2025 är investeringarna inklusive medfinansiering i storleksordningen 600 miljarder, vilket ska ställas i relation till den plan som fastställdes , som låg på cirka 300 miljarder. Trots det kommer inte alla behov att tillfredsställas. Det behövs helt enkelt mer pengar. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Jämfört med investeringsbehovet krävs större satsningar, men statens reformutrymme är inte obegränsat. För att framtidssäkra svensk ekonomi är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar som kan ge avkastning till pensionskapitalet. Staten behöver nu hitta långsiktiga och sunda spelregler för att det externa kapitalet ska kunna bidra. I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka, exempelvis , nya svensk-norska tvärbanor eller en fast förbindelse –. Därefter kan det bli möjligt för externa finansiärer att vara med som komplement till det offentliga i investeringen av projektet. Investeraren får i gengäld avkastning på sin investering genom nyttjandeavgifter under ett visst antal år. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I praktiken går det att investera mer utan att statens finanser äventyras. Det tjänar alla på. Studier från gör gällande att den genomsnittliga besparingen ligger på mellan jämfört med om projekten upphandlats traditionellt. Dessvärre är detta något som väldigt sällan görs i . Vi håller oss till ett dyrare traditionellt system och får därför mindre gjort per investerad krona, miljon eller miljard. Följden av detta riskerar att bli att infrastrukturen utvecklas för lite och för långsamt. ser hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. På så vis kan en större del av statens pengar användas till investeringar som är viktiga lokalt eller regionalt. Med större resurser får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar. Per Åsling (C)
mot · H7021786 · 2019-10-02 00:00:00 — Växa-stöd – även för enkla bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett utvidgat växa-stöd så att det även omfattar enkla bolag och tillkännager detta för regeringen. infördes ett tillfälligt växa-stöd för enskilda näringsidkare som anställer en första person. Det tillfälliga växa-stödet innebär att enskilda näringsidkare som inte har haft någon anställd och som anställer en person efter bara ska betala ålderspensionsavgiften om på ersättningen till den anställde . Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna gäller till den del ersättningen inte överstiger . Anställningen ska omfatta och en arbetstid på minst . Reglerna gäller t.o.m. . Kretsen som omfattas av möjligheten att erhålla växa-stöd utökades . Även aktiebolag och handelsbolag med högst två delägare kan under vissa premisser erhålla växa-stöd. I samband med utvidgningen uttalas särskilt att enkla bolag inte omfattas av definitionen enmansföretag och därmed inte heller omfattas av reglerna om växa-stöd. Ett enkelt bolag föreligger när två personer kommit överens om att driva närings-verksamhet tillsammans. Ett vanligt förekommande fall av enkla bolag är när två ägare av en näringsfastighet driver verksamheten tillsammans, exempelvis två makar eller två syskon. Precis som vid handelsbolag är det alltså fråga om två bolagsmän som beslutat sig för att driva verksamheten tillsammans, med den enda egentliga skillnaden att någon registrering av ett handelsbolag inte har skett. Att enkla bolag, till skillnad från aktiebolag och handelsbolag, inte omfattas av växa-stöd innebär en ovälkommen diskriminering av en verksamhetsform som framförallt är vanligt förekommande på landsbygden. Det är därför motiverat att reglerna om växa-stöd ändras så att det även omfattar enkla bolag. Per Åsling (C)
mot · H7021787 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utarbeta ett system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. I vårt västra grannland finns ett väl fungerande system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter. Syftet är att ge alla delar av landet rättvisa konkurrensförutsättningar. Det ska vara möjligt att på någorlunda likvärdiga villkor bedriva företag såväl i glest befolkade fylken i norr som i mer tätbefolkade områden nära de stora marknaderna kring större städer som i södra delen av landet. För kommuner och fylken långt från de större städerna ger de nedsatta arbetsgivaravgifterna bättre förutsättningar att erbjuda medborgare och företag en bra service. Det lockar fler att bosätta sig i dessa bygder. De nedsatta arbetsgivaravgifterna gäller generellt, såväl för det privata näringslivet som för offentlig sektor. Systemet har godkänts av EU. De geografiskt differentierade arbetsgivaravgifterna är ett mycket kraftfullt verktyg inom den norska distriktspolitiken. Professor vid Norsk senter for bygdeforskning i , som även studerat svensk regionalpolitik, understryker att detta är ett effektivt och obyråkratiskt verktyg för att ta hela landet i bruk, ett verktyg som dessutom är lätt att införa i . Det är dags att göra verkstad av de goda idéerna för att vi även på vår sida av Kölen ska ta hela landet i bruk. Per Åsling (C)
mot · H7021788 · 2019-10-02 00:00:00 — Ökade befogenheter för tullen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder enligt motionens intentioner vad gäller utökade befogenheter för tullen och tillkännager detta för regeringen. lämnar stöldligor med gods som stulits runt om i . Om polisen inte får tag i dem som begår brotten kan dessa brottslingar enkelt lämna landet. För några befogenheter för personal att ingripa vid gränskontrollerna finns inte . finns det inte något förbud mot att föra ut stöldgods ur . Tullen har enbart rätt att göra så kallade utgående kontroller, det vill säga kontroller av fordon som åker ut ur landet, om man misstänker att det rör sig om smuggelgods, till exempel vapen och narkotika. Om de däremot i samband med en utgående kontroll av misstänkt smuggelgods även hittar stöldgods så tillkallas polis. Men hinner polisen inte komma till platsen innan färjan avgår, så måste tullpersonalen låta dem passera ut ur landet med stöldgodset. Den enda befogenheten tullpersonalen har rätt till är att hålla personer kvar så länge tullkontrollen pågår. När de sedan är färdiga så måste personalen släppa personen/ personerna. Tullen lägger av tiden på utgående kontroller, oftast har de då på förhand fått tips om att kontrollera ett visst fordon. I åtta av tio fall kommer polisen när tullen ringer, även om det kan ta . Vi vet att regeringen har tilldelat , och ett uppdrag. Utredningens syfte är att öka förmågan att bekämpa organiserad tillgreppsbrottslighet som begås av internationella brottsnätverk. Utredningen ska slutredovisas . Under denna sommar har cirka 80 lantbrukare i blivit utsatta för stölder. Hur många lantbrukare i som har blivit drabbade har vi inga siffror på. Men däremot har ett antal påpeka sin frustation över att stöldligor har varit hos dem eller kollegor. På Facebook har det ofta förekommit bilder och varningar för olika bilar/ skåpbilar som cirkulerar i villaområden och beter sig underligt. som utredningen pågår hinner internationella stöldligor begå brott och hinner inte polisen ingripa så kan ligorna lämna landet med stöldgodset. För oss medborgare är det inte acceptabelt att detta ska få fortgå, Regeringen måste agera . Se över möjligheten att ge tullpersonalen befogenhet att hålla kvar personer tills polisen kommer, samt att förbjuda utförsel av stöldgods. Alireza Akhondi (C) Per Schöldberg (C)
mot · H7021789 · 2019-10-02 00:00:00 — Våld i nära relationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder enligt motionens intentioner vad gäller att utveckla arbetet mot våld i nära relationer och tillkännager detta för regeringen. ger regeringen till känna att det bör vidtas åtgärder enligt motionens intentioner vad gäller arbetet med att utveckla arbetet mot våld i nära relationer. Forskning visar att våld i nära relationer fortsatt är ett stort samhällsproblem. Det förekommer i alla typer av relationer och i alla samhällsklasser. Kvinnor utgör majoriteten av de utsatta, framför allt när det gäller det grövsta våldet, men även män drabbas. Det är därför viktigt att det finns kompetens att ge stöd till alla typer av personer som har blivit utsatta för våld av en nära anhörig. Vi måste också säkra stöd till våldsutsatta män och utveckla metoder att lyfta bort tabun som finns i ämnet. Det är också viktigt att utöka förståelsen för och kunskapen kring dem som blir utsatta för fysiskt och psykiskt våld i en nära relation. För att våldet ska upphöra är det också viktigt att det finns ett aktivt förebyggande arbete. Där vet vi bland annat att PrevenTell, en stödlinje för dem som upplever sig ha ett sexuellt avvikande beteende, är mycket viktig. Ideella organisationer gör ett fantastiskt jobb när det kommer till att stötta och skydda dem som utsätts för våld i nära relationer. Men det är viktigt att kommuner och landsting också tar sitt ansvar, genom egen verksamhet men också genom att i högre grad betala för det arbete som utförs av ideella krafter. Mot bakgrund av det ovanstående bör regeringen återkomma med förslag på hur ─ arbetet mot våld i nära relationer ska utvecklas och förstärkas ─ arbetet mot våld i nära relationer ska omfatta alla utsatta grupper ─ vi kan utveckla metoder för att skapa erfarenhetsutbytesgrupper och mentorshem för jour- och familjehem ─ man kan förbättra tillgängligheten och bemötandet för aktörer i det civila samhället som engagerar sig i sociala frågor ─ kommunerna kan säkerställa att våldtäktsutsatta snabbt får kvalificerat stöd ─ man kan utveckla metoder för långsiktig och effektiv samverkan med civilsamhället. Alireza Akhondi (C) Per Schöldberg (C)
mot · H7021790 · 2019-10-02 00:00:00 — Förutsägbara regler för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten för enskilda näringsidkare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningar för beräkning av SGI utifrån deklarerat resultat på vilket egenavgifter erläggs och tillkännager detta för regeringen. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) är avgörande för hur stor ersättning som erhålls från vid t.ex. sjukdom eller föräldraledighet. SGI är den årliga inkomst i pengar före skatt som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen som arbetstagare eller anställd i det egna aktie-bolaget (inkomst av anställning) eller som enskild näringsidkare eller handelsbolags-delägare (inkomst av annat förvärvsarbete). För enskild näringsidkare och handelsbolagsdelägare baseras SGI normalt på ett deklarerat överskott av aktiv näringsverksamhet. Eftersom det är svårt att beräkna framtida förväntade resultat, bestäms SGI för dessa företagare oftast utifrån historiska inkomster, vilka kan vara den senaste deklarationen, den senast fastställda deklarationen och ibland ett genomsnitt av de tre senaste årens deklarationer. Enligt praxis ska skatterättsliga dispositioner med periodiseringsfond och expansionsfond inte beaktas när SGI bestäms. har uttalat – och kammarrätterna i och har i tre mål funnit – att detsamma ska gälla dispositioner till och från skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto. Det krävs således oftast en omräkning av det deklarerade resultatet för att man ska kunna bestämma enskilda näringsidkares SGI, vilket kan vara förenat med en betydande administration. Gällande ordning innebär också att det är svårt för enskilda näringsidkare att i förväg veta vilken SGI dessa har rätt till vid t.ex. sjukfall eller föräldraskap. Mot denna bakgrund bör regler införas så att den enskilde näringsidkarens SGI – i likhet med den pensionsgrundande inkomsten – bestäms utifrån det deklarerade resultat på vilket egenavgifter (och i förekommande fall särskild löneskatt) utgår. Med detta skulle överensstämmelsen mellan erläggande av sociala avgifter och förmåner från den allmänna sjukförsäkringen öka. Per Åsling (C)
mot · H7021795 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande så att kreditvärdigheten inte längre beror på var i landet företaget är beläget och tillkännager detta för regeringen. Vårt lands välstånd är beroende av att människor är företagsamma och arbetar. Företagsamma människor som skaffar sig själva och andra arbete i växande företag behövs över hela landet. För att kunna expandera företag behövs ett fungerande kreditväsende. Som det är agerar kreditinstituten olika gentemot sina kunder beroende på var i landet den verksamhet som är i behov av kredit är belägen. Om man bedriver sin verksamhet i en stad eller tätortsnära kan man ofta belåna med 90–av fastighetens värde/kostnad som säkerhet. Är man däremot belägen på landsbygd, ej i större stad eller tätortsnära, får man normalt begränsa sin belåning till av samma fastighets värde. Denna värdering är i sig själv riktig och utgår från värdet av en tom lokal utan verksamhet med respektive belägenhet. Bekymret för den som vill expandera sin verksamhet som är belägen på ett sådant ställe att fastigheten har ett lågt belåningsvärde, blir då att man i jämförelse med om man hade haft en mera tätortsnära lokalisering i högre grad måste pantsätta annan egendom för att komma i åtnjutande av en kredit med i övrigt rimliga villkor. Detta i sin tur leder till att ett företag med kreditbehov förlagt till landsbygd i högre grad än andra får riskera t.ex. sina familjers egendom och annan kreditvärdig egendom. Behovet av initiativrika människor som omsätter idéer i företagsamhet är lika stort över hela landet. Det finns därför skäl att verka för att risktagandet i företagandet minskar i syfte att fler företagsidéer ska förverkligas. En väg att gå i syfte att utjämna risktagandet i företagandet, oberoende av var ett företag är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen, vore att utreda möjligheten att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. Incitamenten är fortfarande de rätta – vinst är en förutsättning för uthålligt företagande och investering, men man skulle därmed utjämna den belägenhetsnackdel som ett landsbygdsföretag har i kredithänseende. Givet att man på detta sätt utjämnar belägenhetsnackdelar ska självklart kreditbedömningen i övrigt grundas på företagets överlevnadsförmåga. Men med dagens tillämpning missgynnas ett i övrigt friskt och utvecklingsbart företag beroende på skiftande fastighetsvärden, en parameter som ligger utanför företagarens påverkan med mindre än att hela verksamheten flyttar. Det finns därför skäl att se över lagstiftning och regelverk enligt ovanstående i syfte att utjämna risktagandet i företagande oberoende av var i landet ett företag är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. Per Åsling (C)
mot · H7021796 · 2019-10-02 00:00:00 — Rättvisare folkräkning stärker kommunkassor ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. Små kommuner som har en hög andel säsongsarbetare missgynnas av det stelbenta sättet att beräkna invånarantal endast en gång . var det vanligt att statare, drängar och pigor bytte arbetsgivare och därmed adress . Därför var en lämplig dag att räkna invånarna på. För kommunen handlar det inte bara om skatteinkomsten från den enskilda individen – konsekvenserna blir större än så. Antalet invånare avgör också nivån på skatteutjämningsbidraget, nivån på kostnadsutjämningsbidraget, nivån på det invånarrelaterade statsbidraget och nivån på det åldersrelaterade statsbidraget. För en kommun är antalet invånare denna enda höstdag därmed av stor, närmast avgörande, betydelse. Befolkningstalet i en kommun är inte . I turistkommuner som Åre och finns tusentals säsongsarbetare inom turismen. Endast en mindre del av dessa finns på plats och ännu färre är skrivna i dessa kommuner . Med dagens teknik bör det vara fullt möjligt att räkna antalet invånare i en kommun , eller i varje fall varje kvartal. ge en mer rättvis fördelning mellan kommunerna i utjämningssystemen. Det är hög tid att utarbeta ett sådant system för ökad rättvisa mellan landets kommuner. Per Åsling (C)