ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021584 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn på momssatsen och tillkännager detta för regeringen. har fantastisk natur och skärgård som lockar många turister. Många väljer att campa eller åka ut med sin fritidsbåt i under semestern. har många turistmål och sevärdheter som är väl värd ett besök. Vi ska inte glömma den inkomst som turistnäringen medför som genererar bland annat arbetstillfällen. I ligger det drygt 20 campingställen där man kan lägga till med sin husbil eller husvagn, tält, stugby eller liknande. Camping är den näst vanligaste boendeformen för turism (i kommersiell regi) och står för ungefär en tredjedel av övernattade gäster. I finns det 37 gästhamnar som man kan lägga till vid. Dock så ter det sig olyckligt att man hamnar i olika momssatser beroende på om man lägger till i sin husbil/vagn eller i sin fritidsbåt. Att övernatta med sin båt i en gästhamn gäller en momssats på . Om du däremot ska övernatta i tält, husbil eller husvagn gäller momssatsen . Det blir en obalans inte minst då säsongsperioderna ser annorlunda ut för båtägare och campare. Därför anser jag att en översyn bör göras på området och återkomma med förslag på en mer jämlik momssats.
mot · H7021585 · 2019-10-02 00:00:00 — Översyn på säl och skarv i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn om att införa allmän jakt på gråsäl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gråsäl och skarv och tillkännager detta för regeringen. Gråsälar och skarv är djur som det finns gott om i . har de ökat i antal lavinartat. Sälar och skarvar äter stora mängder fisk, som i sin tur påverkar fiskerinäringen som redan arbetar i svåra förhållanden. Den mängd fisk som sälar och skarv får i sig är mycket högre än det en yrkesfiskare fångar in . De drabbas hårt i och med att bestånden växer (i ) men inte i samma takt som fiskebestånden. Gråsälarna har synts allt längre in vid skärgården runt Karlskronatrakten. Sen säljakten reducerats har antalet sälar i bestånden ökat. Därför borde en översyn göras om man ska inkludera säljakt , på samma grund som man vill bevara hållbara stamstorlekar inom allmänna viltjakten. får 600 sälar skjutas, varav endast hälften skjuts, av de 30 000 som finns i . Genom att ha allmän jakt på gråsäl skulle vi kunna återställa bestånden och återställa balansen i stammen, och inte minst det ekologiska systemet. I översynen bör man även återkomma med vad man avser göra med de restprodukter som inte används.
mot · H7021586 · 2019-10-02 00:00:00 — Utbyggnad av fisktrappor vid vattenkraftverk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fisktrappor bör byggas vid vattenkraftverk och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraftverk har länge varit en energikälla i . Den första vattenkraften i byggdes så tidigt som . I finns det totalt 23 stycken vattenkraftverk. Kraftverksdammar bildar vandringshinder för de fiskarter som företar vandringar. Många av fiskarterna finns bland annat i , exempelvis asp, vimma, id, ål, lax, havsöring, färna, nejonögon, sik, harr, öring, och elritsa. Flera svenska lax- och havsöringstammar har slagits ut. Fiskarterna asp, ål, vimma, flodnejonöga och havsnejonöga är på rödlistan över hotade arter. En uppfinning som lanserades och patenterades av var den första versionen av fisktrappan. Genom den här uppfinningen skulle man hjälpa fiskar gå runt en damm där ett vattendrivet sågverk huserade. har trapporna utvecklats och finns flera olika varianter på fisktrappor. Genom att ställa krav att man vid vattenkraftverk även ska ha fisktrappor kan vi säkerställa att våra fiskarter inte hotas än mer än vad de redan är. är känt bland annat för sitt fiske. Låt oss säkerställa att det även fortsättningsvis förblir så.
mot · H7021587 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska gränshindren för näringslivet mellan och och tillkännager detta för regeringen. Handel och utbyte med andra länder är avgörande för svensk tillväxt och sysselsättning. För att näringslivet ska kunna göra fler affärer, förbättra rörligheten och öka syssel-sättningen är det viktigt att ta bort formella och informella gränshinder mellan länder. Formella och informella gränshinder kan man stöta på när man tar jobb eller gör affärer över gränsen. Formella gränshinder är skillnader i lagar och regelverk mellan två länder, medan informella är till exempel brist på information, komplicerade rutiner eller brist på kunskap. –, och , lyfts ofta fram i diskussionerna gällande gränshinder och framförallt gällande arbetspendling mellan länder. är det ca 20 000 personer som pendlar från och har sin huvudsakliga inkomst i . Det kan jämföras med att fler än 28 000 svenska pendlare har sin huvudsakliga inkomst i , sedan tillkommer även 27 500 deltidspendlare. Pendlingen mellan och är alltså störst i . Pendlingen är viktig för att öka rörligheten och få större arbetsmarknadsregioner, men för att öka sysselsättningen och tillväxten är det än viktigare att näringslivets gränshinder prioriteras. Gränsen mellan och utgör EU:s yttre gräns. Det gör att företag som ska passera –Norge-gränsen tydligare drabbas av gränshinder som hindrar affärerna eftersom inte är med i EU:s tullsamverkan. är viktigaste handelspartner ihop med . Flera undersökningar visar att företagen stöter på hinder inom främst tre områden: tull och moms, olikheter i regelverk och standarder samt brist på information. Dessa gränshinder drabbar framförallt små och medelstora företag som har mindre resurser för att övervinna dessa hinder. Det svenska gränshindersarbetet måste därför stärkas, informationen måste förbättras framförallt till små och medelstora företag och svenska myndigheters gränshindersuppdrag måste förtydligas och kopplas till förenklingsuppdraget. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021588 · 2019-10-02 00:00:00 — Delgivning vid inskränkning av äganderätten ställer sig bakom det som anförs i motionen om delgivning vid inskränkning av äganderätten och tillkännager detta för regeringen. När staten inrättar nya skyddsområden innebär det en inskränkning av äganderätten och påverkar människor i flera avseenden. Det påverkar markägarnas rätt och möjlighet att nyttja sin mark samt riskerar att fastigheternas värden minskar. Det kan handla om nya områden för riksintressen, Natura 2000-områden eller utökat strandskydd. Alla människor och företag som berörs av förändringarna bör självklart delges information om förslag till förändringar samt de efterföljande besluten för att kunna skriva remissvar samt överklaga besluten. Delgivningslagen reglerar om och hur kungörelse ska genomföras av myndigheter. ska kungörelse ske via meddelande i Post- och inrikes tidningar, och om det finns skäl till det i ortstidningar. När det gäller personlig information till de berörda personerna är lagen vagare. Särskilt när det gäller förändringar som berör många människor. I delgivningslagen 49 § om kungörelsedelgivning när en obestämd krets eller ett stort antal personer ska delges står följande: Ett meddelande om delgivningen ska skickas till någon eller några av dem som delgivningen avser för att vara tillgängligt för alla dem som avses med delgivningen. Det innebär att en personlig delgivning av myndigheters beslut med dagens lagstiftning endast behöver ske till ett fåtal av de berörda. Inskränkning av äganderätten påverkar människors möjlighet att nyttja, bruka och utveckla sina fastigheter och påverkar deras värde. Lagstiftningen om delgivning bör därför ändras. ha en skyldighet att delge samtliga berörda personer information om besluten som påverkar och inskränker äganderätten. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021589 · 2019-10-02 00:00:00 — Visa att landsbygdsföretagarna finns ställer sig bakom det som anförs i motionen om generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar och tillkännager detta för regeringen. En mycket viktig ingrediens för ett företag är att synas och att kunderna hittar till dem. För näringsidkarna på landsbygden är detta en nödvändig förutsättning. Trots de förändringar som gjordes i vägmärkesförordningen för har de väldigt ofta svårigheter att få skylta på det sätt som skulle underlätta för kunderna att hitta till företaget. Reglerna måste vara generösa och tydliga för att de som ska bevilja tillstånden inte så ofta som förbjuder företagen att sätta upp sina skyltar vid allmän väg. Det är många mindre företag som är helt beroende av att kunderna hittar till deras företag om de ska överleva. Att det ska finnas regler om hur man får skylta är självklart men reglerna måste genomsyras av förståelse för små företagares villkor. Många företag på landsbygden marknadsför sin verksamhet i första hand till bilburna personer och det gäller att få bilisterna att ta av från den större vägen för att hitta företagen som kan vara allt från gårdsbutik till hemslöjdsföretag, Bo på lantgård, serviceföretag, mindre turistanläggning eller loppmarknad. Trots förändringarna i vägmärkesförordningen är det alltså fortfarande svårt att få tillstånd att sätta upp skyltar. har i många sammanhang påtalat att vi vill ha enklare regler och det gäller särskilt att vi vill förenkla för de mindre företagen. Här finns ett område där regeringen kan visa handlingskraft genom att se till att det verkligen blir lättare för företag att få sätta upp skyltar om sitt företag vid allmänna vägar.
mot · H7021590 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i entreprenörskap ska erbjudas fler gymnasieelever än och tillkännager detta för regeringen. genomgår en stor del av gymnasieelever organisationen koncept UF-företagande där eleverna startar, driver och avvecklar ett UF-företag. Forskning kring entreprenörskap i skolan ger ett tydligt resultat av att utbildning i entreprenörskap ger effekt både på det personliga såväl som det samhällsekonomiska planet. Därför bör fler gymnasieelever ges chansen att driva UF-företag. I syfte att undersöka värdet av konkret entreprenörskapsutbildning för unga har Ung Företagsamhet, med hjälp av Ratio, undersökt hur de som drev UF-företag 1993–1994 inom ramen för Ung Företagsamhet på gymnasiet klarar sig senare i livet. I resultatet kan vi bl.a. utläsa att de 2 400 elever som drev UF-företag 1993 och 1994 har: ─ högre lön efter utbildningen än de som inte drev UF-företag ─ högre chans att vara chef än de som inte drev UF-företag ─ lägre chans att vara arbetslös än de som inte drev UF-företag. Dessutom visar det sig att bland de som driver UF-företag är sannolikheten högre att de senare i livet blir företagare och att dessa i snitt tjänar mer i årslön än de som inte drev UF-företag. Det är uppenbart att mer entreprenörskap i utbildningen är en viktig förklaring till att människor senare i livet blir företagare och lär sig möta livet på ett sådant sätt att de har lägre risk för arbetslöshet även om de inte väljer att bli företagare. har många småföretag och det startas i stor utsträckning i branscher såsom bygg, fordon, de gröna näringarna, turism, kulturella och kreativa näringar vård och omsorg. får dessa elever i liten utsträckning möjlighet att träna på företagande i skolan. Det borde vara självklart för dessa elever att driva UF-företag. är ett av världens bästa länder på innovationer. Men, vi måste bli bättre på att kommersialisera våra idéer. Att driva UF-företag är ett viktigt steg i att förkorta vägen från idé till produkt och att tidigt få testa på företagande. För att fler elever ska ges chansen att driva UF-företag måste till exempel ─ fler elever på yrkesprogram och estetiska programmet driva UF-företag då deras yrkesutgång ofta är företagande. Kursen Entreprenörskap måste vara en programgemensam kurs eller inriktningskurs på de program där många av framtidens företagare börjar sin resa. ─ fler elever på natur- och tekniska programmet driva UF-företag. Kursen Entreprenörskap måste vara en programgemensam kurs eller en inriktningskurs på de program där många av framtidens innovatörer börjar sin resa. Mot bakgrund av det ovan anförda må besluta att ge regeringen till känna att utbildning i entreprenörskap ska erbjudas fler gymnasieelever än vad som sker. [1] , docent och , doktorand .
mot · H7021591 · 2019-10-02 00:00:00 — Investeringsstöd till jordbruk via landsbygdsprogrammet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge investeringsstöd till jordbruk via landsbygdsprogrammet och att ge långsiktiga förutsättningar för gröna näringen i och tillkännager detta för regeringen. Ett gott näringslivsklimat handlar ofta om att skapa förutsättningar så att företagare ska kunna utveckla sina verksamheter långsiktigt. Formerna för investeringsstöd varierar mellan olika näringar. Landsbygdsprogrammets konstruktion riskerar att bromsa utvecklingen i den gröna näringen. I vill enskilda jordbrukare investera i nya anläggningar för mjölkproduktion. Stora och viktiga långsiktiga investeringar som skulle bidra till ökad livsmedelsförsörjning. Men de investeringsmedel som fanns tillgängliga via landsbygdsprogrammet tog i slut i programperioden. Under resterande av femårsplanen är möjligheterna väldigt begränsade. Det här innebär en stor ryckighet och kortsiktighet i jordbrukspolitiken. Inför nästa programperiod finns förmodligen inga nya pengar att söka . Det blir en väldigt lång väntan för företagare som är villiga att investera nytt. av kriser med torka och låga avräkningspriser för mjölk är det därför mycket angeläget att det går att genomföra investeringar när den enskilde önskar och planerar. Effekterna av att jordbrukare som vill utveckla sin verksamhet inte får tillgång till investeringsmedel blir istället att de överväger att avveckla sin verksamhet. Det drabbar landsbygden och svensk livsmedelsproduktion hårt. Mjölkproduktion är ju en mycket viktig motor för levande landsbygd. Staten bör därför omgående utveckla former för att hantera detta. Det skulle kunna vara genom statlig förskottering, att medge att investeringsstödet får tas med in i kommande programperiod eller att omstrukturera så att investeringsmedel finns tillgängliga att söka under hela programperioden. Den gröna näringen måste ges ordentliga och långsiktiga förutsättningar i för att utvecklas. Med dagens system riskeras istället många livsviktiga investeringar att utebli. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021592 · 2019-10-02 00:00:00 — Information om vilka fordon en person äger ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast berörda myndigheter bör ha tillgång till information om vilka fordon en person äger och tillkännager detta för regeringen. är det lätt att via internet finna information om vilka fordon en person äger. Detta underlättar för brottslig verksamhet och stölder. Inte minst på landsbygden kan det också bidra till ökad otrygghet när personer med ont uppsåt kan använda informationen felaktigt för att förbereda inbrott. I brottsförebyggande syfte bör endast berörda myndigheter ha tillgång till denna information. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021593 · 2019-10-02 00:00:00 — Stöd till enskilda vägar och skogsvägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till investeringsstöd till enskilda vägar och skogsvägar och tillkännager detta för regeringen. Det finmaskiga vägnätet är en grundläggande och oerhört viktig infrastruktur för landsbygdsutveckling. drar dock in det statliga vägbidraget för många enskilda vägar och vägsamfälligheter. Vägarna klassas om och anses inte längre ha tillräckligt många fordon . Enligt riktlinjerna ska årsdygnstrafiken överstiga 25 fordon. Slutsatsen blir att dessa vägar inte anses vara tillräckligt nyttiga. Det här är allvarligt och behöver åtgärdas. Bristen på statligt stöd riskerar äventyra arbetet i många enskilda vägföreningar, som utförs med stort engagemang. På landsbygden har vi ofta inte den trafikmängden som krävs beroende på att det bor färre i området, men vägnätet är av vital betydelse för vardagen och utvecklingen. Vägar är och kommer att vara en viktig pulsåder för bygden och trafikeras flitigt av turister och myndigheter. Ofta framhåller myndighetsföreträdare att skogen ska nyttjas för skogsbruk och rekreation och då finns förväntningar om god vägstandard. Det läggs ned ett stort ideellt arbete på att uppfylla ställda krav på vägen. Det är helt avgörande för landsbygden att det finns ett finmaskigt fungerande vägnät och ordentlig infrastruktur. Även skogsvägar behöver skötas med omsorg. Här varierar det då en del skogsägare efter slutavverkning inte gör de vägförbättringar som krävs. Under långa perioder kan vägstandarden bli för låg. Det här är inte bara negativt för den dagliga servicen utan kan även innebära stora negativa konsekvenser för den civila och militära beredskapen som ofta kräver god tillgänglighet vid insatser. För att främja den långsiktiga beredskapen, utveckla landsbygd och skogsbruk bör därför staten återinföra investeringsstödet till skogsvägar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021594 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakters möjlighet att använda spotthuva och benfängsel och tillkännager detta för regeringen. Polisen har i sin dagliga tjänsteutövning tillgång till spotthuva och benfängsel. Detta bör gälla även ordningsvakter. En ordningsvakt möter i olika situationer personer som biter sig i kinden för att få fram sitt blod i syfte att föra hepatit eller andra sjukdomar vidare genom att spotta i ansiktet. Att ordningsvakter skulle få använda spotthuva skulle bidra till en bättre arbetsmiljö. Ordningsvakter utsätts även för sparkar och slag. får ordningsvakter göra benlås vilket kan göra ont på personen i fråga. Vid frihetsberöring bör även benfängsel få användas av ordningsvakter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7021595 · 2019-10-02 00:00:00 — Möjlighet att ersätta färjor med bro ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bättre möjligheter för att ersätta färjor med bro och tillkännager detta för regeringen. På många håll runt om i landet finns tankar om att ersätta bilfärjor med broar. Det kortar restider, utvidgar arbetsmarknadsregioner och ger bättre förutsättningar för fler företag att utvecklas, etableras och klara framtidens kompetensförsörjning. I finns diskussioner om att ersätta färjor med bro både vid östra och över Gullmarn. kan ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. De använder insparade driftsmedel från färjetrafik för att betala lånekostnaderna. För investeringar i broar som ersätter färjor räknar i sina kalkyler med att kunna återbetala lånen av 20–. I vårt grannland är möjligheten att använda insparade driftsmedel avsevärt längre än i kalkyler. De kan använda 40–insparade driftsmedel för att finansiera broar som ersätter färjor. En bros förväntade livslängd är . Om skulle ha ett liknande regelverk som vårt grannland skulle kalkylerna för att ersätta färjeleder med broar avsevärt förbättras. Det skulle skapa nya möjligheter för dessa platser, korta avstånd och utvidga arbetsmarknadsregioner. Det skulle dessutom ske utan behov av ny anslagsfinansiering utan via bättre möjlighet att nyttja insparade driftsmedel för färjor.
mot · H7021597 · 2019-10-02 00:00:00 — En väl fungerande ersättning vid arbetsskada ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående presentera en arbetsskadeförsäkring med hög trovärdighet och ett lagförslag för ekonomisk trygghet till dem som har rätt till det och tillkännager detta för regeringen. Få välfärdssystem är så uppenbart ojämställda som arbetsskadeförsäkringen. Cirka 4 av 10 män men bara drygt 2 av 10 kvinnor får sina anmälda arbetsskador beviljade. Detta trots att kvinnor har högre sjukfrånvaro och oftare ansöker om arbetsskada. Det framgick i en artikel av Svensk Försäkring . Flera utredningar har kommit med förslag till förändringar. Men ingenting har hänt. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, t ex presenterade 2015 ett förslag som utgick från tre problem punkter: ─ Kunskapsframsteg har ingen naturlig väg in i försäkringen ─ Osakliga skillnader mellan kvinnors och mäns beviljandegrad ─ Bristande kunskap om arbetsskadornas samlade kostnader skulle få till uppgift att ta fram bedömningsstöd, som gav en rättvisande bedömning av arbetssjukdomar. Ett arbetsmedicinskt råd instiftas vars uppgift skulle vara att utveckla bedömningsstödet, bistå med yttranden och identifiera kunskapsluckor. Bättre kunskapsförsörjning behövs och rådet skulle ta hand om kunskapssammanställningar och det skulle inrättas en permanent funktion för utvärdering av forskning. En sammanhållen arbetsmiljö- och arbetsskadestatistik skulle finnas och en myndighet skulle ha ansvar att presentera en rapport. Osakliga skillnader i beviljandegrad mellan kvinnor och män skulle förebyggas. Arbetsgivarens drivkraft skulle förstärkas då man skulle visa en uppföljning av arbetsskador och dålig arbetsmiljö på bransch- och företagsnivå. Av dessa konkreta förslag har blivit intet! finns tre olika lagstiftningar med tre olika bevisregler. Skadans visandegrad styr tillämplig lagstiftning. Antalet mottagare av egenlivränta enligt arbetsskadeförsäkringen har minskat bl. a. beroende på en strängare regelförändring 1993 och mildrades 2002. Det har blivit svårare att få en arbetsskada godkänd då rätten till arbetsskadelivränta ofta görs i samband med rätten till sjukersättning. Färre har fått beviljad sjukersättning och följden blir då att färre får arbetsskadelivränta. Minskningen av antalet som fått egenlivränta har minskat enligt om Socialförsäkring i siffror 2019. 1991 var kostnaden för arbetsskadeersättning 11 miljarder och 2017 var det 3 miljarder. Kvinnor har svårare att få rätt till ersättning för arbetsskada. Det har varit känt . Ofullständig forskning ger rättsförluster och orättvisor. Mer forskning på arbetsskadeområdet och förändring av bevisregler är nödvändigt. Läkarintyg som uppfyller varaktighetsrekvisitet är svårt att få. Bör för övrigt ändras . måste omgående få en lagstadgad arbetsskadeförsäkring som vi kan lita på. Det ska gälla även kvinnor. Ett lagförslag behövs omgående, utan dröjsmål.