mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — Detta innebär att eleven under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen, varefter det erbjuds en termins betald praktik hos en lokal industri, med staten som tillskjuter medel för praktikperioden. 9.8.1 Ökad samhällsrelevans för yrkeshögskola och högre utbildning En satsning på behövs för att matcha samhällets och arbetsmarknadens behov. Enligt SCB:s trender och prognoser ligger många bristyrken inom utbildningsområde. Syftet med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Det behövs en allmän effektivisering av universitet och högskolor med förväntningen att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Utbildningarna ska hålla hög internationell standard och undervisningens kvalitet stärkas. Universitet och högskolor ska inte användas som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Vi vill införa ett nytt finansieringssystem som är mer kvalitetsdrivande än vårt nuvarande system. En sådan utredning, där ett nytt system tas fram, bör startas. Syftet med reformen är att den högre utbildningen ska äga större samhällsrelevans och också förse arbetsmarknaden med den arbetskraft som behövs. 9.8.2 Ekonomiska incitament till studier Ekonomiska incitament ska riktas till såväl studenter som lärosäten som fokuserar på arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov. För den enskilde studenten vill införa ett slags utbildningspott som ska öronmärkas för ett förhöjt studiebidrag åt de studenter som väljer att läsa en utbildning till yrken där det finns och kommer att finnas ett påvisbart kompetensunderskott. Det innebär att de som väljer att studera vissa utbildningar kommer att medges ett högre studiebidrag. Detta ekonomiska incitamentssystem avser i första hand eftergymnasiala utbildningar där ska ingå. kan även praktiska gymnasieutbildningar där det råder stor brist på arbetskraft komma i fråga. Den lärarledda undervisningstiden är för kort och svenska högskolestudenter får minst undervisningstid i . För lite lärarledd undervisningstid påverkar utbildningarnas kvalitet starkt negativt. Denna trend måste brytas, dels genom att mer pengar satsas på undervisningen i syfte att öka lärartiden per student, dels genom att det s.k. produktivitetsavdraget avskaffas och den lärarledda undervisningstiden därmed ökar. 9.8.4 Översyn av lärarutbildningar Landets lärarutbildningar behöver en grundlig reform. Enligt håller en stor del av lärarhögskolorna i inte måttet. På många håll ersätter lärarlösa lektioner och gruppredovisningar ordinarie undervisning. De lärarutbildningar som inte klarar rimliga kvalitetskrav bör läggas ned så att de lärosäten som klarar av att hålla en hög kvalitet i utbildningen kan prioriteras. Man måste dessutom ha likvärdiga bedömningar mellan lärarhögskolorna för att säkra undervisningens kvalitet. Vidare måste ett samordnat nationellt system för digitala hjälpmedel i skolundervisningen tas fram och implementeras. Inträdesprov till lärarutbildningen ska införas. 9.9.1 Kvalitet och prioriteringar Forskningen vid svenska universitet och högskolor ska hålla en hög internationell nivå. För att ska hävda sig i den internationella konkurrensen behövs bl.a. satsningar på traditionella framgångsområden, basnäringar och de områden som är förknippade med våra naturresurser. Energiområdet och elförsörjning är ett viktigt område för . Kärnkraften står för av vår elförsörjning. Inom energiforskningen bör kärnkraftsforskning prioriteras. Detta gäller kärnteknik, slutförvar och kärnkraftssäkerhet. Av historiska skäl kanaliserar mellan av sina offentligt finansierade forskningssatsningar genom universitet och högskolor. Det är en relativt hög siffra ur ett både internationellt och nordeuropeiskt perspektiv. ligger dock ännu högre. vill i högre utsträckning finansiera forskning genom ett statligt forskningsinstitut. Exempel på detta finns i (VTT), (TNO) och (Fraunhofer). har redan ett embryo till ett tekniskt institut – (), som samlar till exempel SP, CBI och Innventia. är statens ägarbolag för delägande i , som samarbetar med institutens övriga ägare från industrisidan kring struktur- och ägarfrågor. Syftet är att förnya och förstärka institutens roll i det svenska innovationssystemet. vill öppna upp för att ska kunna utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar som ett led i vår strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. Statens åtaganden för socialförsäkringar omfattar bl.a. utgiftsområdena för ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (utg.omr. 10), för familjer och barn (utg.omr. 12) samt ekonomisk trygghet vid ålderdom (utg.omr. Dessa områden utgör en grundbult av samhällskontraktet där alla medborgare förväntas få stöd i händelse av sjukdom, föräldraskap och pension. 10.1.1 Höj taket för ersättning vid arbetslöshet anser att ersättningsnivåerna i arbetslöshet bör höjas från dagens tak på per dag till per dag. Detta skulle leda till ökad ekonomisk trygghet för den arbetssökande i arbetslöshet som reformen skapar tydliga incitament till jobbsökande då taket i ersättningsnivån därefter sänks till dagens per dag. 10.1.2 Inrätta en obligatorisk, skattefinansierad och allmän arbetslöshetsförsäkring värnar om löntagarna. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet ska vara lika självklart som ekonomisk trygghet vid sjukdom. För att skapa förutsättningar för detta bör arbetslöshetsförsäkringen bli helt statligt finansierad och rent administrativt övertas av . är arbetslöshetsförsäkringen skattefinansierad till ; den finansieras således inte av medlemsavgifter. Utifrån detta så är det inte mer än rätt att alla löntagare ges möjlighet att ta del av denna trygghet vid arbetslöshet. Kraven för att få ersättning ska kvarstå i nuvarande form men kravet på medlemskap i a-kassa ska avvecklas. Denna reform tillsammans med det höjda taket för ersättning kommer att medföra ökade kostnader för de offentliga finanserna men det kommer också att öka tryggheten för löntagarna, vilket ligger helt i linje med vår politiska vision om ett tryggt och sammanhållet . 10.2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utvecklingen av sjukförsäkringssystemen under både den förra och den nuvarande mandatperioden är djupt oroande. Antalet människoöden där sjuka, gamla eller funktionshindrade har kommit i kläm är otaliga. Det handlar om svårt sjuka som tvingas arbeta, människor som ser sina sjukdagar försvinna i väntan på vård och människor som fastnar i utanförskap trots önskan att arbeta eller studera. utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet och att den som har möjlighet att bli frisk ska få bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Med en förstärkt rehabiliteringskedja där sjuka får hjälp att bli friska och friska får hjälp att komma i arbete behövs ingen bortre tidsgräns. kommer inte att verka för återinförandet av den bortre tidsgränsen enligt den modell som tidigare funnits. Det är dock uppenbart att problemen med utförsäkringar har väldigt lite att göra med den bortre tidsgränsens vara eller icke vara, då de flesta som utförsäkrades under förra mandatperioden inte hann nå den tidigare bortre tidsgränsen . Det som måste åtgärdas är allvarliga brister i rehabiliteringskedjan. Därför föreslås här en förstärkt rehabiliteringskedja som inte upphör förrän den försäkrade kan återgå i arbete, samt en ordning där ingen som är sjuk tvingas i arbete eller hänvisas till . Det är även en mycket oroande utveckling att sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken bland både kvinnor och män men där den största andelen är kvinnor. Därför måste en ordentlig översyn göras kring rehabiliteringskedjan för dem med psykisk ohälsa. Insatser behöver göras skyndsamt för att stärka kompetensen i att bemöta människor med psykisk ohälsa, för alla inblandade instanser såsom hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen. 10.2.2 Rehabilitering före utförsäkring – kompetensfokus vid dag 180 Efter dag 180 i dagens rehabiliteringskedja ska den försäkrade prövas mot arbete på hela arbetsmarknaden om det inte bedöms att denne kan återgå i arbete eller om det anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden. Just vid dag 180 har det skett många utförsäkringar och enligt rapport 2017:9 från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) håller inte bedömningarna vid dag 90 och 180 i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalitet. Kvalitetsbristerna beror till stor del på att ärendena saknar ett grundläggande utredningsarbete. Mot bakgrund av detta ter sig dagens ordning, där den som har sjukpenning förväntas helt byta yrke efter dag 180, svårmotiverad. Vi föreslår därför en reform där den som är sjukskriven från dag 180 prövas mot en bredare arbetsmarknad än endast sin tidigare arbetsplats, men enbart mot yrken inom sitt kompetensområde, 365. 10.2.3 Sjukersättning – höjd garantinivå och förenklat regelverk Antalet avslag för ansökningar om sjukersättning har ökat dramatiskt under den förra mandatperioden och nivåerna har nått så högt att systemet kan betraktas som icke fungerande. Den socialdemokratiska regeringens åtstramningar har lett till att så många som av kvinnorna fått avslag på ansökan om sjukersättning, vilket är en oroande utveckling. I 2018:9 om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning framkommer det att det råder en betydande diskrepans mellan de villkor som reglerar rätten till ersättning och människors faktiska möjligheter att arbeta. Mot bakgrund av det menar att lättnader i regelverket kan anses motiverade. vill därför lätta på regelverket så att fler kan ta del av ersättningarna genom att införa ett nytt mindre permanent spår av sjukersättning där kontrollen av arbetsförmågan kan omprövas och där möjligheterna att koppla denna typ av sjukersättning till insatser för vård och rehabilitering ses över. Givetvis ska möjligheten till en permanent form av sjukersättning för dem som har kronisk sjukdom eller funktionsnedsättning kvarstå. menar att den som är kroniskt sjuk ska ha en ekonomisk trygghet och de som är mest utsatta är de som har garantiersättning. Vår ambition är därför att stärka garantiersättningen. 10.2.4 Höjt bostadstillägg för personer med sjukersättning Bostadstillägget är ett behovsprövat stöd som når de mest ekonomiskt utsatta. vill stärka stödet genom att höja taket till , vilket kommer att få som konsekvens att färre som drabbats av långvarig sjukdom ska tvingas flytta. 10.2.5 Bibehållen ersättning vid återgång till arbete ska alla ges samma möjlighet att prova sin arbetsförmåga, oavsett om man har aktivitetsersättning, sjukersättning eller sjukpenning. Med bibehållen ersättning ska man få möjligheten att prova sin arbetsförmåga och lönearbeta , utan att ersättningen från påverkas. Vid lönearbete ska ersättningen gradvis minskas. Resultatet blir att den som vill ta steget ut i arbete får en extra morot den , även i de fall personen bara har möjlighet att arbeta på en begränsad nivå. 10.2.6 Merkostnadsersättning och handikappersättning Regeringen och har beslutat om nya regler vad gäller omvårdnadsersättning och merkostnadsersättning för barn och vuxna med funktionshinder. För barn innebar förändringen till övervägande del förbättringar. För vuxna innebar det dock att den nya omvårdnadsersättningen för rena hjälpbehov inte ska omfatta vuxna. Ersättning för rena hjälpbehov för vuxna ska alltså inte ingå och det är mycket oklart ifall merkostnadsersättningen ska kunna täcka upp för rena hjälpbehov. Vad detta kommer att innebära har försatt personer med funktionshinder i oro. Det saknas statistik och andra sammanställningar över vilka hjälpbehov som tidigare åberopats som grund för handikappersättning. Vad konsekvenserna blir av att ta bort den delen av stödet är därför alltför osäkert. Mottagare och närstående har tidigare haft en viss flexibilitet med frihet och egenmakt. I och med att man vill införa ett strikt merkostnadsbegrepp kommer de behövandes egenmakt att begränsas och processen för att ansöka om merkostnadsersättning kommer att försvåras för den sökande. Därför behövs ett förslag där även rena hjälpbehov för vuxna på ett bättre sätt inkluderas. Den övre åldersgränsen för att beviljas merkostnadsersättning för vuxna är orimlig. Denna gräns behöver bli mer flexibel och justeras uppåt då fler väljer att stanna i arbetslivet längre. Så länge möjligheten finns att stanna i arbetslivet bör ersättning för att kunna utföra sitt arbete medges även efter . Den övre åldersgränsen behöver därför utredas vidare. Föräldraförsäkringen är den nyblivna eller växande familjens garanti för ekonomisk stabilitet under barnens första omsorgskrävande år. Hur föräldrapenningen fördelas mellan vårdnadshavarna ska bestämmas av föräldrarna som är vårdnadshavare och behöver inte regleras politiskt. Därför avskaffas kvoteringen av föräldraförsäkringen samt den indirekta jämställdhetsbonusen, och föräldrarna återges förtroendet att fullt ut bestämma hur föräldraförsäkringen ska disponeras. 10.3.2 Dubbeldagar – från 30 till 60 Antalet dubbeldagar, de dagar under vilka bägge vårdnadshavare kan använda föräldraledigheten , i föräldraförsäkringen ökar. I stället för nuvarande gräns på max , höjs taket , detta för att ge mer frihet till familjen att anpassa stödet efter sina behov. Med barn uppkommer av naturliga skäl ekonomiska behov som inte funnits. Ökade utgifter, samt att föräldraförsäkringen inte motsvarar en full inkomst, kan skapa en ekonomisk tröskel för dem som planerar att skaffa barn. Det är inte önskvärt att fullt ut avskaffa en sådan tröskel men staten bör utforma stödsystemen så att den ekonomiska oron minimeras. Föräldrapenningen uppgår till av lönen, vilket kan utgöra ett ekonomiskt hinder för vissa familjer. Det finns dessutom ett inkomsttak på tio prisbasbelopp, vilket kan utgöra en barriär för personer med högre inkomster. Därför är vår ambition att höja ersättningsnivån till av lönen som taket höjs till tolv prisbasbelopp. 10.3.4 Rätt till tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården Från den tidpunkt då graviditeten är bekräftad ska båda föräldrarna ha en lagstadgad rättighet att få ledighet från sitt arbete för att kunna delta vid besök i mödravården. Båda föräldrarna ska ha en möjlighet att ansöka om en ny form av tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården. De ordinarie föräldrapenningdagarna ska inte behöva användas till detta före de före beräknad förlossning som båda föräldrarna numera har rätt att ta ut föräldrapenning för vid mödravårdsbesök. anser att det särskilt i graviditeten ska finnas förutsättningar för lugn och harmoni för mamman såväl som för barnet i livmodern. För kvinnor som på grund av ett ansträngande yrke upplever besvär finns möjlighet till graviditetspenning. Denna kan erhållas före beräknad födsel. Trots detta nekas många denna avlastning med följd att de tvingas fortsätta arbeta heltid trots höggraviditet och inte sällan med fysiskt påfrestande arbetsuppgifter. Därför föreslås 10 nya graviditetsdagar som alla gravida kvinnor kan ha rätt att ansöka om innan beräknad förlossning oavsett behov i förhållande till arbetet. Varje vårdnadshavare ska erhålla en lagstadgad rätt att vara ledig i en månad () med ersättning i form av tillfällig föräldrapenning om dennes barn, vars ålder understiger , avlider. Detta skulle inte påverka nuvarande systems uppbyggnad, utan erhållas i enlighet med nuvarande former för tillfällig föräldrapenning. Utgångspunkten måste vara att föräldrar tar sitt ansvar för att betala underhållsbidrag utan att staten och ska behöva gå in som mellanhand och betala ut underhållsstöd. Mer behöver göras för att öka föräldrarnas ansvar och incitament att frivilligt betala underhållsbidrag. måste utgångspunkten vara barnets bästa och att barnet eller barnen i fråga inte ska drabbas och komma i kläm på grund av att ekonomin ibland inte räcker till eller för att den bidragsskyldiga föräldern helt enkelt ibland vägrar att betala. Vi anser att underhållsstödet ska bli mer förutsägbart och anpassas efter verkligheten vad gäller inkomster och utgifter för att på bästa sätt vara ett stöd till familjer och barn. Därför menar vi att regeringen ska se över hur systemet kan utformas så att de nödvändiga höjningar som görs på grund av inflationen inte kommer med mellanrum utan indexeras och kopplas till faktisk inflation och följer prisutvecklingen på årsbasis. 10.6 Barnpension och efterlevandestöd Barnpension och efterlevandestöd betalas ut automatiskt i de fall både barn och den förälder det gäller var bosatta i för dödsfallet. En ansökan krävs dock när den efterlevande är ett barn som är bosatt i , men vars avlidna förälder inte var att anse som bosatta i . Prognosen för efterlevandestöd har ökat dels på grund av fler nyanlända barn vars ena eller båda föräldrar saknas, dels på grund av ändrad praxis som innebär att intyg från andra länder är ett absolut krav för att beviljas efterlevandestöd, vilket framgår av proposition 2017/18:150. I dessa fall menar vi att systemet är alldeles för osäkert som det är . Därför är det vår mening att efterlevandestöd i första hand bör kopplas till barn som är bosatta i som innehar medborgarskap i alternativt i annat EU/EES-land samt att den förälder som efterlevandestöd kopplas till ska inneha svenskt medborgarskap alternativt EU/EES-medborgarskap eller vara folkbordförd i vid dödsfallet eller försvinnandet. Vid medvetet uppgivande av felaktiga uppgifter bör personen i fråga bli återbetalningsskyldig. 10.7 Bidrag till förstföderskor Som ett familjevänligt parti vill införa ett nytt bidrag till förstföderskor om . Tanken är att detta ska vara engångsstöd som utgår till förstföderskor för att kunna täcka en del av de engångskostnader som uppstår i samband med en nyfödd. Givetvis är det viktigt att varje familj så långt det är möjligt skapar ekonomiska förutsättningar för familjebildning, men vi ser vikten av att varje familj ges möjlighet till ett grundläggande utbud av saker som behövs för att skapa förutsättningar för en trygg start för barnet och familjen. Bilbarnstol och barnvagn är exempel på saker där också säkerheten för barnet är en viktig aspekt. 10.8 Koppla välfärd till medborgarskap anser att välfärden och i synnerhet en betydande del av de bosättningsbaserade förmånerna såväl som en fullständig tillgång till sjukvården bör kopplas till det svenska medborgarskapet. Däremot bör individer med ett annat medborgarskap än det svenska ges möjlighet att kvalificera in sig till välfärdssystemet genom stadigvarande arbete inom . förslag om en s.k. familjevecka, alltså att föräldrar kan vara hemma med barn med ersättning från det allmänna, är sympatisk till många delar men enormt kostsam; dels måste skattebetalarna täcka upp för den minskade arbetsinkomst som uppstår när någon vill vara hemma från jobbet, dels ställer det till problem för arbetsgivaren som får ännu svårare att planera sin verksamhet. Näringslivet har beräknat hela den samhällsekonomiska kostnaden till , dvs. inte bara de regelrätta transfereringarna utan även de indirekta kostnaderna för arbetstidsförluster. Det är avsevärt mer än vad exempelvis hela kostar. En sådan reform kommer, den sympatiska tanken bakom till trots, att tränga undan mer akuta och prioriterade satsningar inom välfärden, rättsväsendet eller andra satsningar inom familjepolitiken. ställer sig av det skälet skeptiska till reformen i dess nuvarande form. 10.10 Stärkt ekonomi för pensionärer 10.10.1 Behåll nuvarande pensionsålder presenterade Pensionsgruppen, bestående av Alliansen och regeringen, flera förslag för utformningen av framtidens pensionssystem. Uppgörelsen innehöll dessvärre betydligt fler ”piskor” än ”morötter” för att få fler äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. Som ett resultat av den oansvarsfulla politik som såväl Alliansen som de rödgröna har fört i regeringsställning så förvägrar man nu äldre, trots ett livslångt arbete och skattebetalande, att gå i pension. Detta har skett som ett resultat av att det nuvarande pensionssystemet inte är finansiellt hållbart i den meningen att det kan garantera löntagaren en fullgod pension. ser utgångsläget ännu mörkare ut för den yngsta generationen som träder ut på arbetsmarknaden. För 90-talisterna kommer pensionen att understiga hälften av slutlönen. går i stället fram med en alternativ politik där frivillighet, flexibilitet, incitament och möjligheter står i fokus. I stället för piskor fokuserar våra förslag på ekonomiska incitament och andra incitament som gör det mer attraktivt för de äldre som vill och kan stanna kvar på arbetsmarknaden . Från borgerligt håll hörs ibland att individen faktiskt har ett eget ansvar för sin pension. Det är givetvis sant, men i sådana fall har vi från politikens håll ett ansvar för att tillhandahålla rätt verktyg för att möjliggöra ett sunt pensionssparande. Det är viktigt att förstå att äldre inte är en homogen grupp. Vissa har haft fysiskt påfrestande jobb som, trots förebyggande träning, resulterat i utslitningsskador. Dessa individer har mycket svårt att fortsätta sina karriärer utan att byta yrke. Andra är pigga och krya och vill gärna ha en fot kvar på arbetsmarknaden . Mot en sådan bakgrund är det orimligt att generellt höja pensionsåldern för samtliga. En förändring av systemet måste bygga på flexibilitet för individen, snarare än ett isolerat fokus på själva pensionsåldern. 10.10.2 Höjt bostadsbidrag och garantipension för fattiga äldre Statens pensionsutgifter är ett av få områden som har minskat under den gångna mandatperioden. har Pensionsgruppen (S, M, KD, C, L och MP) föreslagit höjd pensionsålder som det kan konstateras att allt färre får den andel av sin arbetsinkomst som de utlovats. Det är en självklarhet att ett land måste tillse att den generation som har byggt landets välstånd får en dräglig tillvaro när de är yrkesverksamma – vilket är ett åtagande som den svenska staten brustit i. Vi avser att kraftigt förbättra de ekonomiska villkoren för pensionärer och att det ska ske omgående! Pensionärer som inte betalat in allmän pension eller tjänstepension erhåller garantipension från staten. Nivån i dagens garantipension är extremt låg och bör därför höjas med . Därutöver väljer vi att höja bostadstillägget med . Detta medför en väsentlig inkomstökning för de allra mest behövande relativt ekonomiskt utsatta äldre. 10.10.3 Avskaffad och därtill sänkt pensionärsskatt De senaste årens sänkning av pensionärsskatten är ett steg i rätt riktning men det går alldeles för långsamt och skulle införts för länge sedan. I stället anser att pensionärsskatten bör avskaffas omgående och har budgeterat för detta. Eftersom pension är uppskjuten lön så finns varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker när det gäller relativt vanliga löntagare. Denna skattesänkning är högt prioriterad för och därav ser vi att pensionärsskatten slopas helt. Det skulle innebära en avsevärt förbättrad disponibel månadsinkomst för en genomsnittlig pensionär. Därutöver föreslår vi att förändringar i det ordinarie jobbskatteavdraget även ska innefatta pensionärer. 10.10.4 Förhöjt jobbskatteavdrag för äldre Ett viktigt verktyg för att främja möjligheten att stanna kvar på arbetsmarknaden efter ordinarie pensionsålder är ekonomiska incitament i form av minskad lönebeskattning, som låter arbetstagaren behålla mer pengar från sitt arbete vid månadens slut. Vi ökar därför jobbskatteavdraget för äldre med tydligt fokus på de lägsta inkomsterna där arbetsinkomster i praktiken blir helt skattefria. Ett fokus på de lägsta inkomsterna fångar upp de individer som annars hade gått i heltidspension och ger dem istället en möjlighet att kombinera inkomst från arbete med inkomst av pension, vilket såväl kortsiktigt som långsiktigt kan vara ett effektivt verktyg för att öka på sin inkomst. 11 Jobb och tillväxt