ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022329 · 2019-10-03 00:00:00 — Flexibelt lärande för ett livslångt lärande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga hur utbildningssektorn och möjligheterna till ett livslångt lärande skulle kunna påverkas av ökad flexibilitet samt ökad finansiering och tillkännager detta för regeringen. Det står klart att det finns en missmatchning på svensk arbetsmarknad. som vi fortfarande har mer än 300 000 arbetslösa så finns det 100 000 obesatta vakanser. Inom många yrken råder arbetskraftsbrist. De som söker arbete har helt enkelt inte rätt kvalifikationer för att fylla de vakanser som finns. En del av lösningen på dessa problem ligger i kompetensutveckling genom hela livet. Allt för länge har vi haft en syn på högre utbildning som något man skaffar sig direkt efter avslutat gymnasium för att sedan gå ut på arbetsmarknaden. Det är bra att unga människor skaffar sig utbildning så fort som möjligt, men är det tydligt att det inte räcker. Kunskap blir gammal snabbare än tidigare och det ställer krav på oss att vara beredda att alltid lära nytt. Lärandet måste vara livslångt. Dessvärre är varken arbetslivet, utbildningssektorn eller finansieringen av högre studier anpassade efter att vi ska lära för livet. Det är många stora arbetsgivare som väljer att kompetensväxla istället för att kompetensutveckla. Därtill ska läggas att många mindre arbetsgivare inte anser att de har råd att vare sig satsa de pengar som en utbildning kräver eller möjlighet att undvara personalen som en utbildning skulle ta. Många individer vittnar dessutom om en önskan om att studera vidare, både under kortare och men att de inte har förmågan att finansiera sina studier. har ett generöst system med studiemedel för den enskilda men det behöver bli mer flexibelt. utredningar av studiemedelssystemen har visat på problem med för låg genomströmning av studenter liksom att många unga väntar för länge med att studera och föreslagit åtgärder för att åtgärda detta. Vi måste dock inse att vi även har problem med att äldre personer inte vågar gå tillbaka till studier eftersom finansieringen är oklar. Liksom med att många utbildar sig inom sektorer där arbetsmarknaden är svagare. Flera åtgärder kan tänkas. Studiemedelssystemet skulle kunna utökas men också delas upp på olika studietakt så att man senare i livet kan studera på halvtid utan att man själv eller arbetsgivaren ska behöva stå för hela risken. En del studielån skulle också kunna efterskänkas om man valt att studera till ett bristyrke. Man kan även tänka sig en höjd åldersgräns för när det överhuvudtaget är tillåtet att ta studielån. Sådana idéer bör regeringen överväga.
mot · H7022330 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser mot en begränsande och skadlig och för en tillåtande och ömsesidig maskulinitetsnorm och tillkännager detta för regeringen. Mäns och killars våld drabbar både tjejer, kvinnor, andra killar och män. Normer kopplat till maskulinitet drabbar både de som utsätts för våld men begränsar även kraftigt handlingsutrymmet för killar och män själva. Normer upprätthålls genom att omgivningen bestraffar beteenden som bryter mot . På så vis begränsas män till att hålla sig till beteenden som uppfattas som manliga. Många ”typiskt manliga beteenden”, som att ta risker, vara vårdslös, förnedra andra eller ta till våld är oerhört destruktiva och skadliga både för männen som begagnar dem och för deras omgivning. Ändå upprätthålls dem. Kvinnor, tjejer, män och pojkar har alla ett ansvar att ifrågasätta och inte reproducera en förlegad syn på beteenden och förväntningar. Det enda sättet att komma till rätta med detta är att hitta sätt att ändra på maskulinitetsnormen och därmed bredda registret för vilka beteenden som uppfattas som godtagbara för män. Normerna påverkar vilka förväntningar som finns, inte minst i frågor som rör sexualitet. med de destruktiva normerna finns också en ömsesidighetskultur och en vilja att handla gott i relation till andra. Denna ömsesidighetskultur som är bättre för alla behöver stöd i att bli den dominerande dogmen för hur män förväntas bete sig. Attityder och värdesystem är inte lätta att ändra på. En enkel författningsändring kommer inte att göra tricket, inte heller pengar. Det handlar om att erbjuda andra bilder än de rådande, att i samtal mötas och bryta maskulinitetsnormer, att ifrågasätta och att stödja en utveckling av uppfattningen om maskulinitet till något mer tillåtande och ömsesidigt, något mindre begränsande och skadligt. Civilsamhället, statens institutioner, idrottsrörelsen och hela det offentliga behöver då samla sig för att på platser där människor, men kanske främst pojkar och män, möts bjuda nämnda utmaning. Samordning och kunskapsresurs i detta arbete bör definieras tydligt i uppdrag till .
mot · H7022331 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skyndsamt ratificera den s.k. Budapestkonventionen och tillkännager detta för regeringen. har ännu inte ratificerat it-brottskonvention, den s.k. Budapestkonventionen. Konventionen syftar i huvudsak till att harmonisera lagstiftning och förenkla internationellt samarbete gällande it-relaterad brottslighet. För brottsbekämpande myndigheter skulle detta innebära förenklingar i förfarandet att få åtkomst till misstänkt övergreppsmaterial som lagras på molntjänster vars servrar är placerade i andra länder. Något som kan leda till att eventuell digital bevisning kan säkerställas och därmed utredas vidare. signerade Budapestkonventionen vid dess tillkomst 2001 men har alltså, som ett av två länder i EU, ännu inte ratificerat den . Det är av yttersta vikt att barn skyddas mot kränkningar, brott, våld eller andra övergrepp. Dessa sker numera ofta online. I Ecpats hotline-rapport kan man läsa: ”Det blir alltmer vanligt att lagra övergreppsmaterial i molntjänster. Utifrån ett brottsbekämpande perspektiv är detta problematiskt då svensk polis är förhindrad att genomsöka uppgifter som en misstänkt har lagrat i en molntjänst vars server är placerad utanför . I de fallen måste en åklagare begära rättshjälp från det land där servern är placerad. En sådan begäran innebär en process som ofta tar tid, vilket avsevärt försvårar och ibland omöjliggör polisens arbete att säkra eventuella bevisuppgifter.” Elektronisk bevisning krävs i av alla brottsutredningar, och i två tredjedelar av dessa undersökningar är det nödvändigt att inhämta bevis från leverantörer av onlinetjänster som är baserade i en annan jurisdiktion. tjänsteleverantörerna säte i . Med anledning av detta vill jag att tillkännager för regeringen att överväga möjligheterna att ratificera den så kallade Budapestkonventionen.
mot · H7022333 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kooperativa arbetsförmedlingar kan möjliggöras och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden har, som en konsekvens av strukturomvandlingen i näringslivet, dränerats på medborgare och arbetstillfällen. Urbaniseringen i pågår i en snabbare takt än i andra länder. När företagen och arbetskraft försvinner får det stora konsekvenser för hela orten. också gjort kontorsnedläggningar på 132 orter riskerar att drabba mindre orter och landsbygd ännu hårdare. Det kan leda till att det blir svårare för den som står långt ifrån arbetsmarknaden att få hjälp och ännu svårare för arbetsgivare att få hjälp med rätt kompetens. Arbetsförmedlingen genomgår en stor omorganisering och myndighetens framtida roll är en pågående diskussion. Det är av stor vikt att när eventuella framtida lösningar diskuteras så ska dessa inte endast utgå från traditionella lösningar där privata aktörers möjliga roll lyfts fram. På jobbar kompetenta handläggare som möter jobbsökande med varierande behov och bakgrund. Dessutom har handläggarna oftast god lokalkännedom vilket är till gagn för de arbetssökande. I den stora omorganiseringen som Arbetsförmedlingen genomgår nu drabbas även många handläggare. Risken finns att den kompetens som finns hos handläggarna försvinner och inte tas till vara. Därför bör kooperativa arbetsförmedlingar, med de anställda som delägare lyftas fram som en lösning. Kooperativa arbetsförmedlingar med samhällsnytta och medlemsnytta som drivkraft kan bli viktiga aktörer. Det leder till att säkerställa lokal närvaro i större delar av landet och bidra till att kompetensen och kännedomen hos nuvarande handläggare inte går förlorad.
mot · H7022334 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över om ordningsvakter ska inordnas inom auktoriserade företag för att kunna utöva sitt yrke och tillkännager detta för regeringen. En ordningsvakt är en person med ett förordnande av att medverka till att upprätthålla allmän ordning. Man har ett antal viktiga befogenheter under sin tjänstgöring som i vissa hänseenden är att jämföra med en polismans. Det kan handla om att till exempel frihetsberöva personer eller att använda våld i vissa situationer. Ordningsvakt blir man efter en kortare utbildning och en lämplighetsbedömning. Tanken när man införde ordningsvakter genom lagstiftning var att låta det bli en temporär lösning på polisbristen. Polisbristen bestod och ordningsvakterna har blivit kvar. Ordningsvakter jobbar nu i många olika sektorer, under evenemang, i kollektivtrafiken, i sjukvården, på bibliotek och i centrum. Många ordningsvakter är anställda av auktoriserade bevakningsföretag, andra är frilansande. Frilansande ordningsvakter är vanliga vid arrangemang och på krogar och nattklubbar. Gällande ordningsvakter i offentliga lokaler eller affärer är det vanligast att de arbetar för ett bevakningsföretag. Det är viktigt att allmänhetens förtroende för yrkesgruppen ordningsvakter är starkt. Det är ingen hemlighet att ordningsvakter inom nöjesbranschen inte alltid åtnjuter ett stort förtroende hos allmänheten. Rapporter om övervåld och diskriminering är återkommande. Av den anledningen borde en översyn granska om det vore till gagn för allmänheten att ordningsvakter endast fick utöva yrket genom en anställning i ett auktoriserat bevakningsföretag.
mot · H7022335 · 2019-10-03 00:00:00 — Invånarnas tillgång till simhallar och badhus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur staten kan stödja kommunerna i att också framöver erbjuda invånarna tillgång till badhus och simhallar och tillkännager detta för regeringen. Att lära sig simma är livsnödvändigt. Det syns också genom att det finns som ett absolut kunskapskrav i idrott och hälsa i årskurs sex att varje elev, det år hen fyller 13, ska kunna simma varav 50 i ryggläge. För detta ändamål måste det finnas lämpliga platser för simundervisning för varenda unge i hela landet. Att simma är också en bra motions- och rekreationsform. Den som rör på sig lever och friskare liv och mår även bättre psykiskt. För detta ändamål är det bra om det finns möjlighet till bad och simning för alla genom hela livet. Det finns också en livskraftig svensk simidrott som i ett antal olika grenar aktiverar många människor i allt från babysim till elitsatsningar. Tusentals barn och unga har simträning som en viktig fritidsaktivitet. För detta ändamål är det bra om det finns en jämlik tillgång till lämpliga platser för simidrott för alla invånare i landet. Många av de simhallar och badhus som finns runtom i landets kommuner och som utgör platser för simundervisning, motion, rekreation och simidrott, är uppförda eller mer. De börjar på många håll bli i så dåligt skick att de antingen måste rivas eller renoveras för stora summor pengar. är kommunsektorn ansträngd. Fler barn, fler äldre och en mindre andel av befolkningen i arbetsför ålder ger utgifter som ökar snabbare än intäkterna. Detta blir särskilt påtagligt i lands- och glesbygdskommuner som en konsekvens av urbaniseringen. Regeringen har insett detta bekymmer och ökar stadigt de generella statsbidragen under innevarande mandatperiod som regeringen tagit fram en ny beräkningsmodell för kostnadsutjämning mellan kommunerna som kommer att vara välgörande. Men badhus och simhallar är mycket stora och riskfyllda investeringar, inte minst för de små kommuner där invånarna kan ha till närmaste bad om det egna måste läggas ner. Därför borde regeringen se över hur kommunerna kan stödjas så att hela landets befolkning också kan ha tillgång till platser för simundervisning, motion, rekreation och simidrott.
mot · H7022336 · 2019-10-03 00:00:00 — Posttjänster på lika villkor i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om posttjänster på lika villkor i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Långa avstånd, litet utbud av butiker och ändå precis samma behov som alla andra. Det är definitivt saker som bidrar till att våra flitigaste medborgare att näthandla är invånarna i några av landets mindre kommuner. , och toppar statistiken med flest nätköp per hushåll. som näthandeln ökar och tillgången till vanlig postutdelning ändå borde kunna ses som en helt grundläggande service alla ska kunna förvänta sig som boende i vårt land är verkligheten en helt annan. För många boende på landsbygden har försämringarna kommit oftare än själva posten . I glesbygd finns hushåll som inte har postutdelning eller som har mycket långa avstånd för att få sin post, vilket innebär privata svårigheter för de boende. De största svårigheterna rör nog att starta och driva företag i dessa områden. Problem med telekommunikationer och postutdelning försvårar och förhindrar etableringen av nya företag. Dagens samhälle innebär behov av posttjänster, och behoven i glesbygd är likartade som för andra delar av landet. dessutom rent av större. För när brevlådeutdelning och pakethantering dras in rycks mattan också undan för en rad andra servicefunktioner som försämrar möjligheten att verka och bo i hela landet. Därför borde samhällets ansvar för en rättvis postservice i hela landet säkras. Det är dags att stärka gemenskapen mellan stad och land, något som har blivit försummat i .
mot · H7022337 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stötta serviceutvecklingen hos lanthandlare i gles- och landsbygd och tillkännager detta för regeringen. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har fattat många beslut för att vända utvecklingen i , där gles- och landsbygdsfrågor länge varit bortprioriterade. Ett sådant exempel är ett ökat stöd till lanthandlare runt om i . Den lilla butiken i byn är ofta avgörande för att kunna bo i glest befolkade områden, men är också ofta en motor i bygdens utveckling. Lanthandeln är inte bara en butik utan en samlingsplats för människor och ett nav för service i olika former. Regeringen har inrättat både ett driftsstöd och ett investeringsstöd för butiker i glest befolkade områden, vilket har medverkat till att bryta trenden av butiksnedläggning. Det är oerhört viktiga stöd. En utmaning i att driva butik i glesbygd är att butikerna tar på sig fler och fler serviceuppdrag, såsom paketutlämning, apotek, ombud för Systembolaget samt service knutna till kommunala angelägenheter. Det innebär ett merarbete för lanthandlarna, men inte alltid extra intäkter. Kundunderlaget i en liten by är begränsat, och det blir inte alltid fler kunder när servicen utökas – däremot ett mervärde för invånarna men merarbete för lanthandeln. Sammantaget kan det innebära fler nackdelar än fördelar för en del butiker i gles- och landsbygd att erbjuda och utveckla fler servicetjänster. För att stötta lanthandlare i att utveckla servicen bör regeringen se över om det är möjligt att koppla in ekonomiska incitament baserat på antalet erbjudna servicetjänster. Det skulle bidra till mer service, och till bättre förutsättningar för att hela landet ska leva och växa.
mot · H7022338 · 2019-10-03 00:00:00 — En mer ändamålsenlig styrning av tillsyn ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer ändamålsenlig styrning av tillsyn och tillkännager detta för regeringen. Ingen ska behöva dö på jobbet, eller skadas av sitt arbete. Det skall vara en självklarhet i ett land som . Bra arbetsvillkor och arbetsmiljö skapar ett tryggare samhälle. är en viktig myndighet för att utöva tillsyn och se till att en god arbetsmiljö upprätthålls på våra arbetsplatser. Vad ska göra i sin tillsyn styrs av nationella projekt och indikatormål, och så kallade kvoter tilldelas de olika regionkontoren. I mån av tid och resurser kan eventuella lokala projekt prioriteras. Men de regionala arbetsmarknaderna runt om i ser olika ut. I ett län som som har en arbetsmarknad med tung industri är det viktigt att får möjlighet att prioritera tillsyn riktat mot den typen av arbeten exempelvis. Vi menar att styrningen av tillsyn inte är ändamålsenlig och bör i större utsträckning kunna utformas efter hur den regionala arbetsmarknaden ser ut.
mot · H7022339 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att införa vindregleringsmedel och tillkännager detta för regeringen. Vindkraft är en viktig energikälla som är nödvändig för att ska nå målet om en förnyelsebar elproduktion . För att nå det målet är det viktigt att vindkraften fortsatt kan utvecklas och byggas ut, även om vindkraften inte ensam kan klara hela behovet av förnyelsebar el. står vindkraften för av den totala elproduktionen, och förväntningarna är att produktionen av vindkraftsel kommer att öka. Men dessa anläggningar innebär också ett ingrepp i den lokala och regionala möjligheten att använda markresurserna till andra ändamål än just vind- eller vattenkraft. För vattenkraftskommuner finns en viss kompensation i form av vattenregleringsmedel, så kallade bygdemedel. I uppgick den summan till för vattenkraftskommuner . För vindkraftskommuner finns ingen sådan motsvarighet. I vissa fall har vindkraftsbolagen gjort upp med lokala byagrupper om en liten ersättning i deras bygd, men det ser väldigt olika ut över landet. Men en vindkraftsetablering innebär en begränsning av markanvändningen som får en betydligt större påverkan än för enbart de närmaste lokala grupperna. Vindkraften förhindrar en alternativ användning av marken. Exempelvis möjligheterna till rekreation, jakt och turism begränsas kraftigt liksom möjlighet för annan näringsverksamhet eller bostadsbebyggelse inom vindkraftsområdet på grund av nödvändiga skyddsavstånd till vindkraftverken. Det finns därför anledning att överväga om även vindkraftskommuner bör erbjudas en ersättning för de begränsningar som vindkraften medför, på liknande sätt som vattenkraftskommuner får. En sådan ersättning kan användas för att stimulera tillväxt och utveckling i hela kommunen/regionen, genom beslut som fattas under demokratiska former.
mot · H7022340 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av ersättningssystemet för renskötselns rovdjursskador och tillkännager detta för regeringen. Ersättningen till samebyarna för rovdjursskador på rennäringen har inte alls hängt med i samma takt som de svenska rovdjursstammarna ökat i antal. Därför har bland annat länge krävt att regeringen höjer anslaget för rovdjursersättningssystemet. Det är i huvudsak björn och örn men också lo, järv och i några fall varg som dödar och dödat det stora flertalet av renarna. Det blir kostsamt för de drabbade renägarna och slår hårt mot både rennäring och slakteri- och förädlingsbranschen. Det finns ett årligt anslag för rovdjursersättningen, som baseras på förekomst av rovdjur och antalet rovdjursföryngringar. Men eftersom det är ett tak på anslaget räcker inte pengarna till för de föryngringar som finns. har länge slagit larm till regeringen om att rovdjursersättningssystemet, på grund av utvecklingen av rovdjursstammen, inte är fullt finansierat. har i modern tid aldrig haft så stora rovdjursstammar som . Det innebär också nya utmaningar att utforma en politik som möjliggör en god förvaltning av stora rovdjur, som tillgodoser en bra balans mellan målet att uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus för stammarna och ta hänsyn till de människor som lever och verkar i rovdjurstäta områden. Det är viktigt att värna den lagstadgade rovdjursskadeersättningen till rennäringen. Rovdjurspolitiken i stort är beroende av att det ersättningssystem som finns fungerar tillfredsställande. Det gör det inte . Kritiken är hård, och i många fall är det den enskilde företagaren i glesbygd som får stå för de förluster som en centralt beslutad rovdjurspolitik medför om inte ersättningssystemen fungerar. Det behövs nu en översyn av regelverket för ersättning för rovdjursskador och för förebyggande åtgärder även utanför renskötselområdet. Till exempel bör översynen undersöka om det inte är rimligt att hjortar i hägn som i vissa avseenden behandlas som tamdjur, bör berättiga till ersättning för skador från rovdjur. Det borde vara en grundinställning att samhällets ersättningar för viltskador och bidrag till förebyggande åtgärder ska ses som en nödvändig del i samhällets satsningar på att bevara natur- och kulturvårdande djurhållning.
mot · H7022341 · 2019-10-03 00:00:00 — som centrum för kris och beredskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett nationellt centrum för kris och beredskap och tillkännager detta för regeringen. har varit en viktig del i säkerhetsarbete. Från regementen och omfattande militära aktivitet i länet till dagens arbete inom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och Försvarshögskolan. I med oroligare omvärld och där världen blir alltmer global är säkerhetsfrågorna viktigare . Med anledning av det läge befinner sig i finns det ett stort behov av att stärka det civila försvaret och samhällets krisberedskap. I ett sådant arbete måste även klimathotet vägas in. Det gäller att uppgradera våra åtgärder för att kunna värna befolkningens säkerhet under naturkatastrofer, höjd beredskap och krig. De viktigaste samhällsfunktionerna behöver säkerställas samt bidra till Försvarsmaktens förmåga att möta ett väpnat angrepp. I och finns Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. En myndighet med flera breda ansvarsområden. Största uppdraget är att hjälpa den offentliga sektorn, privata företag, föreningar och privatpersoner med information inför en eventuell krishändelse och bidra till förebyggande av sådana händelser. Om en allvarlig olycka eller kris skulle inträffa ska myndigheten stödja samordningen av den samlade konsekvenshanteringen. Till detta genomför MSB dessutom insatser i andra länder. Med den bakgrunden tillsammans med försvarets organisationer så finns en bred kompetens kring kris och beredskap i . Till detta kan läggas att regeringen i sitt förarbete inför försvarsbeslutet föreslagit att ett förband för utbildning av artilleriförband organiseras i eller . I ett läge där säkerhetsfrågorna blir allt viktigare finns det ett stort värde i att sammanföra de myndigheter som arbetar inom området. Utifrån den historia har och utifrån de erfarenheter som byggts bör regeringen göra och till ett nationellt centrum för kris och beredskap. För att få till stånd ett sådant centrum bör regeringen överväga att komplettera den redan existerande myndighetsbasen med att förlägga fler myndigheter inom säkerhetsområdet till . Ett första steg kan vara att placera det tilltänkta centrumet för veteraner som riskerar att drabbas av posttraumatisk stress efter tjänstgöring i konfliktländer i .