ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022567 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom översyn och förändring av och artskyddsförordningen m.m. mot bakgrund av lagstiftning om egendomsskydd och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. När antogs av lämnade man avsiktligt utrymme för att många bedömningsfrågor skulle avgöras genom rättspraxis. Det har fått till resultat att implementeringen av fått en negativ inriktning med utökade äganderättsinskränkningar som följd. Samma gäller för flera av de förordningar som helt eller delvis utgår ifrån . Ett exempel på detta är den i allra högsta grad aktuella och kontraproduktiva artskyddsförordningen. Denna och övriga aktuella förordningar behöver därför ses över och förändras för att i högre utsträckning följa lagstiftningen om egendomsskydd.
mot · H7022568 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av Royalties for Regions vid gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av Royalties for Regions vid vattenkraftsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. gruvor, vår gruvnäring och dess betydelse har präglat den svenska historien och kan inte underskattas. En betydande del av välstånd har under hundratals år byggt på brytning och förädling av metall och . Det är dock inte bara i ett historiskt perspektiv gruvnäringen haft betydelse utan även i allra högsta grad i ett framtida. I spåren av stigande världsmarknadspriser på järnmalm eller framförallt, som i fallet utanför i min valkrets , sällsynta jordartsmetaller visas nu ett ökat intresse för att öppna nya och expandera existerande gruvor. Myndigheten geologiska undersökning uppskattar att antalet gruvor i i stort sett kommer ha fördubblats i förhållande till dagens läge. I existerar positivt nog ingen gruvskatt – det som finns är en mineralavgift på av värdet på bruten malm. Denna är i praktiken helt obetydlig och kompenserar inte på något sätt för vare sig behov i form av infrastrukturinvesteringar och övrig samhällsplanering eller negativa konsekvenser i form av miljöpåverkan av gruvverksamhet då de som främst drabbas och får hantera konsekvenser, kostnader och miljöförstöring av detta – berörda kommuner och regioner – inte får någon del av denna överhuvudtaget. I har diskussionerna kring gruvverksamhet och mineralavgift endast handlat om ett rent statligt perspektiv och intresse – inte om de närmast berörda i form av människor, kommuner och regioner på berörda platser. Statens avsevärda intäkter från gruvnäringen kommer främst från utdelningar och bolagsskatt då avgiften främst varit en kompensation för markägaren. När den högerliberala i den australiska delstaten , världens främsta gruvregion, vann valet infördes i delstaten vad man valde att benämna Royalties for Regions (ej att förväxla med den av införda och av den nuvarande högerregeringen avskaffade nationella gruvskatten) – där berörda kommuner och berörda inom delstatliga regioner kommer i åtnjutande av mineralavgifter för att kunna satsa på utbyggd infrastruktur, utbyggd service och välfärdsverksamhet m.m. Effekterna av Royalties for Regions har varit entydigt positiva – för närsamhället, för kommunen, för regionen, för delstaten, för den nationella nivån och för gruvnäringen. Genom denna har man fått en stark lokal nytta och uppslutning kring en viktig näring, man har stimulerat företagande, arbetstillfällen, entreprenörskap, utbyggd service och infrastrukturinvesteringar som skapat språngbrädor för tillväxt och utveckling i dessa ofta mindre samhällen, kommuner och regioner i avfolkningsbygd. I syfte att utveckla den mineralstrategi som den tidigare alliansregeringen sjösatte föreslår jag följaktligen att ovan nämnda modell i lämpliga och tillämpliga delar genomförs vad gäller kommuners rätt till intäkter inom den svenska gruvlagstiftningen samt även i berörda delar vad gäller vattenkraftsverksamhet m.m.
mot · H7022570 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera besöken i primärvården och tillkännager detta för regeringen. Antalet besök på vårdcentraler och sjukhus går att minska om fler blir delaktiga i vård och omsorg kring patienten. Ett ytterligare ansvarsfullt sätt att effektivisera ansträngd hälso- och sjukvård är att använda landets alla apotekare och farmaceuter, vid bl.a. apotek som blivit så många fler sedan alliansregeringens framgångsrika apoteksreform. I många andra länder används farmaceuter för att avlasta vård och omsorg och, inte minst, för att främja bättre läkemedelsanvändning. Apotekens egenvårdssortiment och rådgivning har utvecklats fort och bidrar till avlastning för förebyggande hälsa, folkhälsa, vård och omsorg. Det är dock hög tid att med hjälp av apotekens farmaceuter öppna upp nya möjligheter för ytterligare stärkt egenvård. kan en patient få tillgång till läkemedel genom receptbelagd medicin som förskrivs av läkare och receptfria mediciner som patienter kan köpa själva. Ett särskilt sortiment av receptfria läkemedel som endast får säljas i kombination med rådgivning från apotekens personal skulle ge enskilda människor större möjligheter att vårda sig själva – som resurser kan frigöras i vård och omsorg. Apoteken spelar en viktig roll i hälso- och sjukvårdskedjan men samhällsuppdraget kan utvecklas ytterligare. ligger långt efter omvärlden i att bättre integrera apoteken i vårdkedjan. Enligt visar en internationell rapport att farmaceutiska tjänster på apotek har börjat etableras i hela världen. bör hänga med i utvecklingen och lära av exempel från andra länder. Det vore därför lämpligt att pröva receptfria mediciner som farmaceuter kan expediera på apotek, efter rådgivning. Dessa mediciner skulle avse enklare åkommor, och givetvis skulle de förvaras bakom disk och inte placeras ute i butikens hyllor. Läkemedel är inte vilken vara som helst och skall ges med restriktivitet. Det är nu av stor vikt att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att effektivisera en ansträngd hälso- och sjukvård genom att utveckla egenvården med nya receptfria läkemedel. Använder vi den kompetens som finns på apotek bättre kan skattemedel användas än mer effektivt, säkerheten värnas och lidande hos patienter begränsas.
mot · H7022571 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra en konsekvensanalys för rättvisa transportförhållanden över landet och tillkännager detta för regeringen. Företagare som vill transportera sitt gods på järnväg och som undersöker förutsättningarna stöter på en rad faktorer som förhindrar att det blir möjligt. I närmiljön finns i ett fall från ett gammalt industrispår som företaget är intresserade av att ta i anspråk för godstransporter av byggbodar, men där har växeln tagits bort så det går inte att använda järnvägsspåret. Det får till följd att transporter av företagets byggbodar måste ske via lastbil till en central där företaget kan lasta om till järnväg för vidare transport. Logistiken vid en transport på järnväg fungerar inte heller som när man beställer en transport med lastbil. I fallet med gods på järnväg är det företagaren som måste beställa transport, rapportera när tågvagnen är lastad, rapportera när tågvagnen är framme vid slutdestination, rapportera när tågvagnen är lossad på slutdestination. När transporter sker via lastbilar så tar åkeriföretaget ansvar för hela transporten som företaget beställer. Därmed blir det mer merarbete för företagaren om denne vill frakta sitt gods på tåg. Godsvagnar som kan ta upp till tre byggbodar och därmed är effektivt för företaget finns att beställa, men vid närmare granskning så finns det endast en sådan godstransport att boka i landet. Järnvägstransporter till och från de stora terminalerna i och utgör en stor flaskhals då det råder utrymmesbrist och därmed blir järnvägstransport i princip omöjligt. Vi anser att en konsekvensanalys måste göras innan man påför nya skatter i syfte att styra över transporter på andra alternativ. I detta fall går det inte att transportera på järnväg utan det är lastbil som blir alternativet för att transportera ca 30 byggbodar till kunderna. Ska vi få hela att leva så kan inte regeringen införa skatter på det enda transportsätt som är möjligt, detta är att straffbeskatta delar av landet som inte har andra transportmöjligheter än lastbil. Vi vill att regeringen ser över möjligheterna att en konsekvensanalys görs så att det blir mer rättvisa transportförhållanden för företagare i hela landet. Den rödgröna regeringen straffbeskattar företag och företagare när de lägger skatt på biltransporter och inte gör det möjligt att transportera gods på järnväg.
mot · H7022573 · 2019-10-03 00:00:00 — Öka patientsäkerheten vid ambulanstransporter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra det enklare för ambulanspersonal att vid behov gå in och läsa i en patientjournal för att öka vårdkvaliteten och säkerheten och tillkännager detta för regeringen. Dessa fakta är hämtade från en rapport från Flisa (i svensk ambulanssjukvård). I utförs runt miljonen ambulansuppdrag med patient (2016). Patienter och närstående har krav på hög tillgänglighet liksom på ett kvalificerat och säkert omhändertagande. Detta medför stora utmaningar för ambulanssjukvården som inte bara måste hantera en svensk sjukvård i förändring utan även ta hänsyn till en allt äldre befolkning. Till detta tillkommer förändrade krav och förväntningar från en allt större del av befolkningen. Det märks i synnerhet från ungdomar och unga vuxna. Ambulanssjukvårdens uppdrag är på många sätt unikt eftersom det omfattar bedömning och vård av akut sjuka och skadade patienter i alla åldrar och med alla typer av sjukdomstillstånd och skador. Ambulanssjukvården hanterar även prehospitala förlossningar. God och säker vård är en viktig och nödvändig del av ambulanssjukvården och måste integreras i ambulanssjukvårdens behandlingsriktlinjer och rutiner. har vi olika patientjournalsystem i nästan varje region. När ambulanspersonal åker ut på ett larm och hämtar en patient som inte kan uppge sin sjukdomshistoria så kan ambulanspersonalen inte gå in och läsa i regionens patientjournal då den omges av brandväggar som skyddar sekretessen. Att se över möjligheterna att göra det enklare för ambulanspersonal som vid tillfällen där det behövs gå in och läsa i en patientjournal skulle öka vårdkvaliteten och säkerheten.
mot · H7022574 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av hur stödet till människor med nedsatt hörsel via hörselinstruktörer kan fungera bättre och på lika villkor över hela och tillkännager detta för regeringen. lider över en miljon svenskar av nedsatt hörsel i olika grad enligt (). är ett inkluderande land där vi håller ihop. Därför måste utgångspunkten också vara att alla medborgare ska få tillgång till samhällets alla funktioner så långt det är möjligt. De som lider av hörselnedsättning och är i behov av särskilt stöd för att klara sina vardagliga åtaganden kan få hjälp av särskilda hörselinstruktörer. Att människor med nedsatt hörsel kan ta del av samhället och kommunicera på lika villkor som andra människor underlättas därmed av hörselinstruktörernas hjälp. Hörselinstruktörerna kan bland annat göra följande: Hjälpa människor som redan har en hörapparat att använda den. Hjälpa till med rengöring av öroninsats. Hjälpa till med byte av batteri, slang och sladd. Hjälpa till med information, råd och stöd i hörselfrågor. Hjälpa till med och vara ett stöd i kontakter med hörselkliniken. Genom detta har också fler människor med nedsatt hörsel fått en bättre möjlighet att bo kvar i sina hem. är detta något som inte kommer alla till del. Vi anser därför att regeringen bör överväga möjligheten att göra en översyn av hur stödet till människor med nedsatt hörsel via hörselinstruktörer kan fungera bättre och på lika villkor över hela .
mot · H7022576 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa förutsättningar för i att bli ett nationellt skogsvetenskapligt centrum och tillkännager detta för regeringen. I grundades ett kulturhistoriskt museum med ansvar för skogs- och skogsbrukshistoria i . drivs det i bolagsform och ägs av kommun () och Region (). Museet arbetar med insamling, dokumentation, utställningsverksamhet och forskning på området skogsbruk och flottning. Vidare arbetar man med information och pedagogisk verksamhet med bland annat organiserade skolbesök. Ett särskilt fokus sätts på insatser för att kommunicera och marknadsföra skogens roll i framtidens genom museets ägardirektiv. i är öppet året runt, med specialutbildad personal, och huserar samlingar, arkiv och forskning inom skogsbrukshistoria. Till utställningen hör en av få stora, historiska skogsmaskinsamlingar, vars innersta kärna härstammar från SCA, liksom ett i museivärlden unikt dendrokronologiskt laboratorium med tillhörande forskning på internationell nivå. Museet fick ett tillskott 2006 av unika samiska samling som består av cirka 2 500 samiska föremål såsom bruksföremål, äldre samisk litteratur, konst och textilier. Dessutom återfinns unika skalbaggssamling på i . Samlingen innehåller ca 2 000 skalbaggar. har ett nära samarbete med kringliggande organisationer och institutioner såsom , diverse skogsbolag, Skogtekniska klustret, , och . För i allmänhet och i synnerhet har den fortsatta skogsnäringen spelat och kommer att spela en stor roll. i utgör en viktig brygga mellan vårt historiska arv och vår framtid inom just skogsnäringen. Förhoppningen är att museet utvecklas till ett nationellt skogsvetenskapligt centrum där nutid och framtid kan mötas.
mot · H7022577 · 2019-10-03 00:00:00 — Nationell förarutbildning för utryckningsfordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av behovet av att säkra patienternas och räddningspersonalens trygghet och därför se över möjligheten att införa en nationell utbildning i utryckningskörning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. vann ambulanssjukvården i årets prehospitala pris för sin unika utryckningsförarutbildning. Utbildningen syftade till att göra brådskande ambulanstransporter säkrare genom kunskap och övningar i bland annat omkörningar och anpassad hastighet. Denna utbildning har flera landsting och regioner tagit efter och det innebär att kvaliteten på de förare som ska köra en ambulans under utryckning har ökat. Det sker cirka 9 000 ambulansutryckningar enbart i och ett snabbt och professionellt ingripande kan i många fall vara livsavgörande. Katastrofmedicin vid har studerat de ambulansolyckor som inträffade . Av de 16 olyckor med personskador som uppdagades var det i av fallen ambulansföraren som vållade olyckan. Liknande problematik återfinns även inom annan utryckningskörning. 16 olyckor kan tyckas låta lite men måste ses som ett misslyckande för en bransch vars hantverk är just trygghet. Särskilt med tanke på de långtgående möjligheter till förebyggande arbete som står till vårt förfogande. Det är viktigt att komma ihåg att detta är ett nationellt problem och det ser likadant ut i hela landet. Rätt kompetens vid utryckningskörning kan vara skillnaden mellan liv och död, där såväl patientens som ambulanspersonalens egen säkerhet står på spel. Kraven på politiker och ledning att tillhandahålla god utbildning och säker utrustning är därför stora, men fortfarande saknas det nationell samordning för att utbilda ambulanspersonal och annan räddningstjänst i utryckningskörning. För att säkra patienternas och räddningspersonalens trygghet bör möjligheterna för en nationell likriktad utbildning i utryckningskörning ses över.
mot · H7022580 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att stärka äldres inflytande och valfrihet i omsorgen gällande äldrecoacher och tillkännager detta för regeringen. För många av de äldre som har kontakt med äldreomsorgen är inte driftsformen det väsentliga. Istället handlar det om att känna trygghet, att ens egna behov hörsammas och att kunna ha inflytande över den vård och omsorg man behöver. Äldreomsorgen står inför stora utmaningar. En viktig pusselbit för att förbättra kvaliteten är att stärka äldres möjligheter att påverka densamma. ser det väldigt olika ut i landets kommuner. I några finns endast offentliga alternativ, i andra finns flera olika utförare. Lagen om valfrihet (LOV) är förstås av stor vikt, och fler kommuner bör införa den. I mindre kommuner finns det kanske bara ett par olika verksamheter att välja emellan medan det i storstäderna finns så många att det kan bli svårt att ta ställning. Även om många seniorer uppskattar möjligheten att exempelvis välja eller välja bort en hemtjänstutförare, så vet vi att en del inte gör det. Det kan bero på olika saker – att man är sjuk, har begränsad information om valmöjligheterna, har liten bekantskapskrets eller saknar anhöriga som kan ge stöd. Dessutom förutsätts på många håll att man ska ha dator och internet för att i detalj jämföra omsorgsverksamheter. I flera kommuner finns så kallade äldrelotsar som stödjer seniorer med information och vägledning. Men varken de eller kommunens biståndsbedömare kan agera som en anhörig eller vän och hjälpa den äldre som av olika skäl kan ha svårt att välja och ta beslut själv. Därför bör kommunerna förändra innehållet i äldrelotsarnas uppdrag så att det blir ett kontinuerligt stöd till de äldre eller införa en ny befattning till exempel äldrecoach, som i enlighet med just den äldres individuella behov och önskningar kan hjälpa till att göra ett upplyst val och ge information. Äldrecoacher bör även kunna förklara vad som skiljer olika verksamheter åt och vad andra har gett dem för omdöme. Att i efterhand följa upp nöjdheten med det gjorda valet för den enskilde, och vid behov göra ett nytt val, bör också ingå i uppgifterna. Möjligheten att stärka äldres inflytande och valfrihet i omsorgen genom att införa äldrecoacher bör därför ses över.
mot · H7022581 · 2019-10-03 00:00:00 — Översyn av förmånsbeskattning av färdigproducerad mat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av förmånsbeskattning av färdigproducerad mat och tillkännager detta för regeringen. Enligt bland annat är matsvinnet är en stor miljöbov i . De menar att miljöpåverkan från livsmedelsproduktionen blir onödigt stor eftersom det produceras en hel del mat som inte äts upp. Enligt står varje person i för runt matavfall och då är en stor del av det mat som är fullt ätlig. Det finns många sätt på vilket mat, även färdigproducerad överbliven mat, inte slängs utan skänks bort till hjälporganisationer, säljs på Blocket och liknande. Bland annat får cirka 27 000 måltider till ett värde av . Det är alltså stora belopp som matsvinnet utgör. Flera kommuner vill sälja överbliven mat från skolbespisningar eller storkök i äldreomsorgen till personalen till subventionerat pris och har därför ansökt hos om justering av förmånsvärdet för måltiderna. har emellertid avslagit detta. Vi behöver därför en översyn av förmånsbeskattningen för att minska matsvinnet.
mot · H7022582 · 2019-10-03 00:00:00 — Flexibilitet och bättre information vid val av tjänstepensionsuttag ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mer flexibilitet och förbättrad information vid val av tjänstepensionsuttag och tillkännager detta för regeringen. Tjänstepensionen har blivit och kommer att bli en allt viktigare del av den totala pensionen. De olika val av uttagstid som finns varierar mellan olika avtal och olika individer. En ökande trend är dock att allt fler tar ut delar eller hela tjänstepensionen , ofta på fem eller . I sammanhanget är det bekymmersamt att alla inte är medvetna om vilka konsekvenser ett kortvarigt uttag kan få på . Den som tar ut tjänstepensionen får mer i plånboken som pensionär, men denna inkomstnivå minskar därefter drastiskt. Sedan har pensionären få möjligheter att öka sin inkomst. Detta är särskilt allvarligt när individen inte har uppmärksammat vilka följder valet av uttagsperiod skulle få. Pensionssystemet upplevs av många som krångligt och pensionen kommer från skilda håll med olika regler. Detta gör det svårt för en hel del att göra välinformerade och överblickbara val av uttagstiden för tjänstepensionen. Det är viktigt med valfrihet och att själv kunna välja det som passar just den enskilde. har dock konstaterat att det krångliga systemet resulterar i att många inte gör aktiva val eller att man väljer utan att förstå de ekonomiska konsekvenserna. Det betyder att valfriheten begränsas och att pensionen kan bli sämre än nödvändigt, det är således inte en önskvärd utveckling. Här behöver flera aspekter förändras. Informationen behöver förbättras och individen bör ges en bättre överblick av pensionens olika delar och vilka val som kan göras. Fördelar och nackdelar med olika val av uttag måste bli tydligare. Utformningen av blanketter och förvalen på desamma kan ha en betydande inverkan på människors val – det är exempelvis inte rimligt att en kort uttagstid är förvald. En bättre samordning av informationen om pensionens olika delar är därför angelägen, och att effekterna av olika val tydliggörs likaså. Det bör därtill övervägas att införa större flexibilitet i valet av uttagstid för tjänstepensionen. Ett sätt skulle kunna vara att göra det möjligt för den enskilde att göra uppehåll i utbetalningarna och att kunna förändra utbetalningstiden från exempelvis till . I den allmänna pensionen kan individen pausa och ändra uttagstakten, det borde också vara möjligt i tjänstepensionen. Avslutningsvis bör det undersökas om de korta uttagstiderna för tjänstepensioner bör och kan begränsas på något sätt eller till en viss del, vilket också rekommenderat. Detta förutsätter dock att människors valfrihet till stor del inte hämmas och att information och kunskap om uttagstiderna för tjänstepensionen förbättras avsevärt.
mot · H7022583 · 2019-10-03 00:00:00 — Äldres valfrihet i omsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kvaliteten i äldreomsorgen genom att stimulera till bättre jämförelser mellan verksamheter så att de bättre avspeglar äldres behov och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att många av de äldre som har behov av stöd från äldreomsorgen har möjlighet att kunna påverka sin omsorg, till exempel genom att välja bort en utförare man inte är nöjd med. Som individ kan man själv ta reda på information om verksamheterna och ställa frågor. Anhöriga och bekanta kan tipsa om bra verksamheter när man är i behov av omsorg. Däremot är det i sammanhanget sämre med de jämförelser som ofta finns på kommunernas och andra utförares hemsidor i den mening att dessa sällan fokuserar på de aspekter som just de äldre finner viktiga. Exempelvis saknas ofta svar på frågor om i vilken grad den äldres individuella behov står i fokus för omsorgen från , som till exempel om man får välja mellan olika maträtter, får man äta och få sin hygien skött när man vill och sova när man vill? Hur utföraren klarar kontinuitet så att samma personer kommer hem till en så ofta det är möjligt beskrivs sällan. Hur många som tidigare valt bort en viss verksamhet, om man får hjälp med de saker man vill och på det sätt man själv önskar är exempel på saker som äldre tycker är viktiga. Istället brukar frågorna i jämförelserna handla om bemötande och punktlighet, vilket förstås är väsentligt, men det är sällan de aspekter som äldre ofta finner allra viktigast inom äldreomsorgen. Det är mycket positivt att valfriheten inom vård och omsorg har ökat . Men det finns också en potential att förbättra densamma. Ett sätt är att stimulera kommunerna till att göra jämförelser mellan omsorgsverksamheter som lägger fokus på de saker som de äldre tycker är viktiga. Detta bör vara en prioriterad uppgift för och . Bättre jämförelser där äldres behov och önskningar är i centrum stärker valfriheten och kan höja kvaliteten och inflytandet i omsorgen.