mot · H7022915 · 2019-10-03 00:00:00 — En plan för jämlikhet och grön omställning tar i denna budgetmotion – En plan för jämlikhet och grön omställning – ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större och den ekonomiska tillväxten högre. Även skolresultat och kreativitet påverkas positivt och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. Under har ojämlikheten i samhället ökat. har skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än . har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . I det läget lägger regeringen fram en budget som främst gynnar rika män, på välfärdens bekostnad. Personer med inkomster får sänkt skatt i och med att värnskatten tas bort . De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir, trots att det runtom i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. har andra prioriteringar. Därför lägger vi fram en plan med reformer för att öka jämlikheten i samhället. vill satsa på den generella välfärden, satsningar som är centrala för ett jämlikare samhälle. Vi vill höja de generella statsbidragen till kommunsektorn med . Vi föreslår en långsiktig utbildningsreform för att klara behovet av personalförsörjning i välfärden. Satsningen är på och räcker till att utbilda ca 30 000 undersköterskor, lärare, sjuksköterskor, socionomer m.m. fortsätter satsa på förbättrad arbetsmiljö, kompetensutveckling och förbättrade arbetsvillkor inom hälso- och sjukvården. Vi avsätter för detta ändamål. föreslår att ett särskilt stöd om införs för att stärka hälso- och sjukvården i glest befolkade regioner, för att kompensera för de höga vårdkostnaderna i dessa delar av landet. Äldreomsorgen har varit eftersatt. För att vända trenden avsätter för ett särskilt äldreomsorgspaket som innehåller pengar för personaltäthet och fortbildning, samt resurser till äldreboenden och avgiftsfria trygghetslarm. Den psykiatriska vården behöver stärkas över hela linjen. anslår för att stärka upp såväl den öppna som slutna vården samt för att stärka upp barn- och ungdomspsykiatrin. Tänderna är en del av kroppen. vill att man ska kunna gå till tandläkaren oavsett om man har hög eller låg inkomst. Det ska inte synas i munnen hur mycket pengar man tjänar. Vi vill därför införa ett kraftigare högkostnadsskydd i tandvården. Förslaget innebär att alla kostnader subventioneras fullt ut. Ingen äldre ska behöva stå inför valet mellan att betala räkningarna eller köpa astmamedicin. Vi vill ha en välfärd att lita på och ska äldre få den medicin de behöver oavsett hur deras ekonomi ser ut. föreslår därför att avgiftsfria läkemedel införs för alla personer . Reformen beräknas kosta ca . Inom förskolan är barngrupperna fortfarande för stora. För att motverka denna utveckling tillför i en särskild personalsatsning riktad mot förskolan. Vi vill också fortsätta satsningen på avgiftsfri simundervisning för sexåringar och införa ett stöd till sommarlovsaktiviteter för barn som lever med ekonomisk utsatthet. har ett skattesystem som är riggat för de rikaste. vill använda skattesystemet för att omfördela resurserna och förändra maktförhållandena i samhället. Det vi gemensamt producerar, bygger upp och investerar ska komma alla till del. Inte bara några få. Det är bara tillsammans vi kan lösa de akuta utmaningar vi står inför. Därför föreslår i denna motion ökad beskattning av kapital, bl.a. genom förmögenhetsskatt och arvsbeskattning, och en ökad progressivitet gällande inkomstskatten. De ekonomiska klyftorna i behöver minska. Trygghetssystemen ska fånga upp oss när vi behöver det. Därför lägger förslag på stärkt a-kassa, höjd garantipension och höjd garantinivå i sjukersättningen. Dagens a-kassa täcker få arbetslösa och försäkrar endast låga löner. Under förra mandatperioden genomförde och regeringen vissa förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. Förändringarna var viktiga och nödvändiga. är det för nästa steg. mål är att av löntagarna ska få av sin tidigare lön vid arbetslöshet. Vi vill därför höja den högsta dagpenningen och grundbeloppet (tak och golv), indexera ersättningsbeloppen till löneutvecklingen, höja ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd och förbättra kvalificerings- och ersättningsvillkoren. Reformerna ska ske successivt. Som ett första steg föreslår vi att den högsta dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetsförsäkringen höjs till och börjar gälla för hela ersättningsperioden. Grundbeloppet höjs i vårt förslag till . Pensionärer med garantipension har haft en genomsnittlig real inkomstökning på i jämförelse för förvärvsarbetare . menar att garantipensionen bör inkomstindexeras så att de som lever på garantipension inte halkar efter den övriga befolkningen ytterligare. vill höja garantipensionen med för att jämna ut denna klyfta. Taket för sjukpenningen och sjukersättning måste höjas för att säkra dess långsiktiga legitimitet. Samtliga ersättningsnivåer behöver justeras. Vi vill se över hela sjukförsäkringen. vill till att börja med höja inkomsterna för de med allra lägst ersättning. Vi föreslår en höjning av garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen (det som tidigare kallades förtidspension) med . Förslagen gynnar framförallt kvinnor, då de är överrepresenterade bland de som uppbär garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättning. Alla ska ha rätt att leva ett gott liv utifrån individuella förutsättningar och behov. LSS ska återupprättas som en rättighetslagstiftning som styrs av behov och garanterar grundläggande rättigheter. är berett att finansiera och budgetera för de ökade kostnader som en sådan lagstiftning medför. Hela samhället behöver ställas om för att hantera klimatkrisen. Klimatförändringarna innebär en grundläggande samhällskris som vi bara kan lösa tillsammans. En ekonomisk politik för klimaträttvisa stärker välfärden för flertalet och minskar utsläppsutrymmet för de rikaste. När en större andel av ekonomin går till gemensamma investeringar, i stället för till att betala de rikas lyxkonsumtion, minskar utsläppen och stödet för omställningen ökar. Klimatförändringarna måste mötas med gemensamma investeringar. presenterar i denna motion ett klimatpaket med konkreta satsningar för att göra bättre rustat för att hantera klimatomställningen. anser att det allmänna ska gå före i energiomställningen. Därför satsar vi på att offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft. Vi satsar på att möjliggöra billigare och utbyggd kollektivtrafik och på att bygga ut laddinfrastrukturen runtom i landet. Vi tillskjuter för att rusta upp järnvägen, avsätter i en satsning på biogas och produktion av andra biobränslen samt satsar på hållbar mat. plan för ett jämlikt samhälle sätter de ekonomiskt mest utsatta i fokus. Jämlika samhällen är bättre samhällen. Det är dags att göra till världens mest jämlika land igen. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 bedömning av svensk ekonomi 4.2 Svensk ekonomi och arbetsmarknad 4.3 Strukturproblem i den svenska ekonomin 4.3.6 Arbetskraftsbrist och personalförsörjning 5 syn på regeringens ekonomiska politik 6 riktlinjer för den ekonomiska politiken 7.1 Mer pengar till kommunsektorn 7.2 Stoppa vinstjakten i välfärden 7.3 Utbildningssatsning för säkrad personalförsörjning 7.4 Jämlik sjukvård med hög kvalitet 7.7 En mänsklig sjukförsäkring 7.8 Ett pensionssystem med pensioner som går att leva på 7.9 Återupprättad personlig assistans 7.10 Kultur för alla 8 Ett hållbart arbetsliv med plats för fler 8.1 och satsningar på utbildning och arbetsmarknadsåtgärder 8.3 Nationell satsning på arbetstidsförkortning 8.4 Satsningar på arbetsmiljöfrågor 8.5 Inkludering och antidiskriminering 9.3 En fossilfri transportsektor, infrastruktur och höghastighetsbanor 9.4 Hållbara näringar och friska ekosystem 10 Fler och billigare hyresrätter 12 Ett rättvist skattesystem 12.1 Målen för skattepolitiken 12.4 Sociala avgifter m.m. 12.5 Kapital- och egendomsskatter 12.5.3 Arvs- och gåvoskatt 12.5.4 Skatt på kapitalinkomster 13 Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten 14 Den offentliga sektorns finanser m.m. 15 Beräkning av statsbudgetens inkomster Bilaga 1 plan för ökad jämlikhet 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 6–12 i motionen). avslår regeringens förslag att fastställa utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och och beslutar att upphäva det tidigare fastställda utgiftstaket (avsnitt 5.2 i propositionen). avslår regeringens förslag att fastställa utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.2 i propositionen). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget i enlighet med tabell 14 avsnitt 14 i motionen. godkänner beräkningen av inkomster i statens budget i enlighet med förslaget i tabell 15, avsnitt 15 i motionen, samt ställer sig bakom att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (tabell 16, avsnitt 15 i motionen). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (tabell 7, avsnitt 13 i motionen). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (tabell 8, avsnitt 13 i motionen). 4 bedömning av svensk ekonomi Den avmattning i den ekonomiska aktiviteten som globalt kunde skönjas är nu tydlig. syns konjunkturförsvagningen främst inom tillverkningsindustrin. I och har produktionen inom tillverkningsindustrin fallit två kvartal i rad. I , där tillverkningsindustrin utgör en stor del av ekonomin, syns spridningseffekter till tjänstesektorn. Stämningsläget påverkas också starkt av den pågående handelskonflikten mellan och , där förslag om nya tullar och motåtgärder präglat sommaren. Till det ska läggas osäkerhet om brexit och politiska konflikter i och Kashmir samt konflikten mellan och . Centralbankerna har svarat med fortsatt expansiv penningpolitik. Den amerikanska lade om politiken strax och sänkte styrräntan . ECB följde efter med en rad olika penningpolitiska lättnader. Ökad osäkerhet och handelskonflikten mellan och påverkar tillväxtekonomierna negativt. Tillväxten i mattas av trots finanspolitiska stimulanser och investeringarna dämpas i tillväxtländer som och . Den ekonomiska avmattningen och penningpolitikens begränsade handlingsutrymme har lett till en förnyad diskussion om finanspolitiska stimulanser. Exempelvis har den tyska regeringen signalerat att den står beredd att sjösätta ett stort finanspolitiskt paket. 4.2 Svensk ekonomi och arbetsmarknad Tillverkningsindustrin i har, till skillnad mot vad som är fallet i flera andra länder, gått ganska starkt under första halvan av året. Framåtblickande indikatorer tyder dock på att tillverkningsindustrin står inför en betydande avmattning. Bostadsinvesteringarna har fortsatt att falla , men väntas stabiliseras . Inbromsningen av världshandeln dämpar exporten och håller tillbaka investeringarna i näringslivet. Inflationen har legat nära inflationsmålet på , men detta förklaras till stor del av tillfälliga faktorer som stigande energipriser och den svagare kronan. Då penningpolitiken i omvärlden dessutom går i än mer expansiv riktning tyder en del på att får skjuta fram den planerade räntehöjningen ytterligare. Den svenska arbetsmarknaden, som varit stark , har visat svaghetstecken under första halvan av året, där antalet sysselsatta minskat två kvartal i rad. Figur 1 Antal sysselsatta, 2014–2019 (augusti) Månadsdata, trendvärden, tusental personer Källa: SCB (). Den vikande konjunkturen återspeglas också i företagens anställningsplaner som har minskat i snabb takt. Antalet sysselsatta väntas öka i något långsammare takt . väntas arbetsutbudet öka, vilket sammantaget förmodligen leder till en något högre arbetslöshet kommande år. Den ekonomiska situationen i kommuner och landsting är mycket ansträngd. Välfärden i kommunsektorn har varit underfinansierad . ser det ekonomiska läget än mer bekymmersamt ut med vikande skatteunderlag, ökade kostnader i form av en åldrande befolkning och fler barn i , och därtill syns kostnader som är förknippade med de senaste årens stora asyl- och anhöriginvandring. Parallellt med de rent finansiella behoven har kommunsektorn också att hantera de stora rekryteringsbehov som kommuner och landsting står inför. Vi utvecklar detta i avsnitt 4.3.6 och 7.3. 4.3 Strukturproblem i den svenska ekonomin Ett strukturproblem i den svenska ekonomin är de stora och kraftigt växande ekonomiska klyftorna. är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . [1] En viktig orsak till de ökade klyftorna är hur det svenska skattesystemet utvecklats. har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s kärnländer. [2] En annan central faktor bakom den växande ojämlikheten är kapitalinkomsternas utveckling och fördelning. Inkomsterna från kapital har ökat markant och uppgick till , och eftersom fördelningen av kapitalinkomsterna är mycket ojämn har det lett till ökade klyftor. Som framgår av figuren nedan går av kapitalinkomsterna till den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Bryter man ned kapitalinkomsterna inom denna grupp framgår att det mesta går till den hundradel av befolkningen som har högst inkomster. Av totala kapitalinkomster gick till den rikaste hundradelen. [3] I () rapport görs bedömningen att ungefär hälften av de ökade klyftorna kan härledas till kapitalinkomsterna. Figur 2 Inkomst av kapital per decil, 2017, tkr Källa: SCB. Inkomstutvecklingen i den nedre delen av inkomstfördelningen förklarar också en del av den ökade ojämlikheten. I dessa inkomstskikt utgör transfereringarna en större andel av inkomsten än i de högre inkomstskikten. Dessa har, som framgår av tabell X nedan, inte ökat lika snabbt som lönerna. Ett värde på t.ex. 0,8 i tabellen, betyder att ersättningen ökat mindre än inkomstindex. Ersättningarna i de flesta transfereringssystemen har utvecklats sämre än lönerna . har tak och ersättningsnivåer i flera av försäkringarna höjts, i flera fall som ett direkt resultat av medverkan i budgetförhandlingarna under förra mandatperioden. Men den allmänna bilden består; värdet av de flesta socialförsäkringar har urholkats . Tabell 1 Förändring av ersättningen 1995–2015 i ett urval av transfereringssystem Förändring i förhållande till inkomstindex Lägsta dagersättning i a-kassa Högsta dagersättning i a-kassa Föräldraförsäkringen, grundnivå* Föräldraförsäkringen, lägstanivå** Garantipension*** Sjukersättning, garantinivå** Ekonomiskt bistånd**** Studiemedel***** *) Avser 2002–2015. **) Lägstanivån likställs med de garantidagar som fanns . ***) Avser 2003–2015. ****) Avser 1998–2015, ekonomiskt bistånd för en ensamstående förälder med två barn. *****) Avser 1999–2015. Källa: VP17, bilaga 2, s 17. De ekonomiska klyftorna är ett stort samhällsproblem. I boken går författarna igenom och sammanställer forskning om ojämlikhet, hälsa och sociala problem. I boken visar de på en stark koppling mellan ojämlikhet och en rad olika sociala och hälsorelaterade indikatorer. När ojämlikheten ökar tenderar skolresultat, förväntad livslängd, social rörlighet, psykisk ohälsa, droganvändning, tonårsfödslar, ohälsosam fetma och kriminalitet att utvecklas negativt. I ojämlika samhällen får klass och status ökad betydelse och påverkar hur vi människor i ett samhälle ser på varandra. har också allt fler ekonomer och institutioner visat att ökad ojämlikhet påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. Figuren nedan visar den uppskattade effekten av förändrad ojämlikhet –2005 på den samlade ekonomiska tillväxten per capita för perioden –2010. Som framgår av figuren bedöms förändringar i ojämlikhet ha minskat tillväxten i de flesta av de studerade länderna. hör till de länder där den ökade ojämlikheten påverkat tillväxten förhållandevis mycket. Studien mäter, som nämnts ovan, förändringar i ojämlikhet . Därefter har den ekonomiska ojämlikheten i fortsatt att öka, varför det finns skäl att tro att effekterna på tillväxten är än större. Figur 3 Effekt på kumulativa tillväxten, bnp/capita, 1990–2010 till följd av förändringar i ojämlikhet –2005 Källa: Cingano, F. (2014), ”Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth”. Anm: ”Actual” är den faktiska tillväxten. ”Impact on inequality” (på tillväxten) är baserat på förändringar i ojämlikhet i för perioden –2005. ”Counterfactual” är skillnaden mellan de två. Den ökade ojämlikheten är främst ett resultat av politiska beslut. Avregleringen av finansmarknaderna , den stora skattereformen, 90-talskrisen och den därpå följande budgetsaneringen, pensionsreformen, slopade eller minskade skatter på förmögenheter, arv, gåvor, fastigheter och kapitalinkomster, urholkade och försämrade socialförsäkringssystem, liberaliserad arbetsmarknad, försvagade fackförbund och sex stycken jobbskatteavdrag har alla bidragit till ökade klyftor. Den förda penningpolitiken sedan finanskrisen har också bidragit till ökade klyftor. Den expansiva penningpolitiken med låga räntor och s.k. kvantitativa lättnader har varit rätt och riktig ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv och för att värna inflationsmålet. Men den har också bidragit till att blåsa upp tillgångspriser och gjort det lönsamt för företag att låna till återköp av aktier i de egna bolagen, vilket bl.a. gynnat aktieägarna i bolagsledningarna. I denna motion föreslår vi en radikal omläggning av den ekonomiska politiken. Höjda skatter på kapital, förmögenheter, arv, gåvor och fastigheter m.m. finansierar satsningar på välfärden, socialförsäkringarna, bostads- och infrastrukturfinansieringar samt sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. På så sätt ökar vi jämlikheten som vi stärker välfärden. På så sätt bygger vi starkare i en värld av hård global konkurrens. I bilaga 1 sammanfattar vi vår plan för ökad jämlikhet. Produktivitetsutvecklingen i näringslivet och i den svenska ekonomin i stort har utvecklats förhållandevis svagt sedan finanskrisen . Detta är inte unikt för , utan följer en internationell trend i utvecklade ekonomier. I diagrammet nedan visas den genomsnittliga produktivitetstillväxten dels för perioden innan finanskrisen (2001–2007), dels för perioden efter krisen (2011–2017) i ett antal länder. Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen var –2017 medan produktiviteten –2017 endast växte med i genomsnitt . Figur 4 Produktivitet i utvalda länder Källa: KI, ”Lönebildningsrapporten ”. En observation av statistiken är att skillnaderna i produktivitetstillväxt mellan länderna var större före finanskrisen jämfört med perioden efter finanskrisen. Kanske kan man tala om att det skett en viss konsolidering av produktivitetsutvecklingen. Att den lägre produktivitetstillväxten följer en internationell trend tyder på att det finns gemensamma förklaringsfaktorer till utvecklingen. Såväl IMF som har pekat på att nedväxlingen av produktiviteten började redan innan finanskrisen. Flera förklaringar har framförts om vad som orsakat den lägre produktivitetsutvecklingen. Tillväxt- och produktivitetsstudier brukar lyfta fram betydelsen av s.k. genombrottsteknologier, som t.ex. elektricitet och informations- och kommunikationsteknologi (IKT), för produktivitetsutvecklingen. Schematiskt tänker man sig att den nya tekniken i första läget endast påverkar produktiviteten marginellt, för att sedan successivt öka och sedan falla tillbaka. Den utvecklingen stämmer ganska bra med hur den senaste genombrottsteknologin (IKT) beräknas ha påverkat den svenska produktiviteten. IKT-branscherna bedöms ha bidragit till den årliga produktivitetstillväxten i näringslivet . ökade siffran till , men har sedan fallit tillbaka till . [5] Andra förklaringar som förts fram i debatten handlar om bristande omvandlingstryck i näringslivet, delvis som ett resultat av lågräntemiljön. En tredje förklaring har sitt ursprung i iakttagelser att den lägre produktivitetstillväxten inte syns bland de mest produktiva företagen. Hypotesen är att teknologiöverföringen från de mest produktiva företagen till företag med lägre produktivitet går långsammare. Förändringar i näringslivets branschstruktur torde också ha påverkat produktivitetstillväxten. I denna motion lägger förslag på produktivitetshöjande utbildningssatsningar samt investeringar i nya bostäder, modern infrastruktur och klimatomställning. Detta stärker långsiktiga tillväxtförutsättningar och står i skarp kontrast till regeringen som i stället satsar miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare. Den svenska arbetsmarknaden har utvecklats starkt . Framför allt har andelen sysselsatta, sysselsättningsgraden, stigit, och ligger klart över nivåerna , även om arbetsmarknaden uppvisat vissa svaghetstecken. Utvecklingen av den sammanlagda arbetslösheten döljer emellertid framväxten av en alltmer tudelad arbetsmarknad. En växande andel av de arbetslösa tillhör de grupper som enligt Arbetsförmedlingen är ”utsatta”. Med utsatta grupper menas de grupper som historiskt haft en svag ställning på arbetsmarknaden. Dessa grupper är äldre (55–), utomeuropeiskt födda, individer med som mest förgymnasial utbildning samt personer med funktionsnedsättning. Figur 5 Inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen, 2005–2019 Säsongsrensade månadsvärden, tusental Figuren ovan visar antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen fördelat på kategorierna ”utsatt ställning” och övriga. Som framgår av figuren har arbetslösheten för gruppen övriga minskat kraftigt . Arbetslösheten i denna grupp närmar sig nivåer som tidigare brukade beskrivas som full sysselsättning. Utvecklingen för de grupper som har en utsatt ställning på arbetsmarknaden har inte varit fullt lika bra. Antalet arbetslösa i denna grupp har tvärtom ökat . Framför allt har antalet arbetslösa ökat i grupperna utomeuropeiskt födda och nyanlända. Men ökningen i dessa grupper handlar inte om att andelen arbetslösa i dessa grupper ökat, utan att de blivit fler, vilket i sin tur beror på en hög flykting- och anhöriginvandring . Bortsett från utvecklingen har andelen arbetslösa bland utrikes födda tvärtom gått ned och sysselsättningsgraden gått upp . Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är också förhållandevis hög i vid en internationell jämförelse, särskilt när man beaktar att andelen flyktingar bland de utrikes födda är hög i . Sammantaget visar statistiken ändå på en utveckling mot en tudelad arbetsmarknad där vissa grupper har betydligt lägre jobbchanser än andra. Mot denna bakgrund framstår den ideologiskt motiverade privatiseringen och besparingarna på arbetsmarknadspolitiken som illa genomtänka och helt felaktiga. Vår bedömning är att arbetsmarknadspolitiken måste läggas om, bort från billiga insatser och utbildningar till att fokusera på yrkesutbildningar och stärkt sfi. Utöver traditionell arbetsmarknadspolitik bör arbetssökande i större utsträckning erbjudas utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Arbetsförmedlingen bör därför ges större möjligheter att anvisa arbetssökande till olika former av yrkesutbildningar inom yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. I avsnitt 7.3 och 8.1 presenterar vi förslag för en ny utbildnings- och arbetsmarknadspolitik för att bättre rusta de som står långt ifrån arbetsmarknaden. har utvecklingen gått åt fel håll.