ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702692 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att skapa en minnesplats/museum över gärning och tillkännager detta för regeringen. är en av världens mest kända svenskar. I är emellertid kunskapen om och hans gärning ofta bristfällig, inte minst i den yngre generationen. Knappast någon annan person kan i lika hög grad som anses leva upp till begreppet hjälte. Det finns ett behov av att sprida kunskap om hans liv och insatser för att rädda tiotusentals ungerska judar undan Förintelsen. I har vi olika platser som är uppkallade efter som torg och andra platser, men det finns ingen minnesplats/museum över . Den platsen skulle kunna bli en naturlig plats för att berätta om en viktig men förfärande del av 1900-talets historia. Det skulle bli en påminnelse om den yttersta konsekvensen av hat mot judar eller andra särskilt utpekade grupper. Inte minst skulle en sådan minnesplats/museum visa på betydelsen av en enskild människas personliga mod och beslutsamhet och därigenom låta inspirera nya generationer till att välja det goda även när ondskan har övertaget. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H702694 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram ett lagförslag som gör att fordon med p-böter hos inte får besiktigas och tillkännager detta för regeringen. Det existerar s.k. målvakter vilket betyder att kriminella använder sig av enskilda personer som redan är ”utanför samhället” och låter dem hantera exempelvis p-böter på bilar. Man skulle kunna göra en förändring i lagstiftningen så att bilar med p-böter som har gått vidare till inte får möjlighet att genomgå en besiktning. På så sätt kommer dessa bilar att bli värdelösa, då man får körförbud utan en fullgod besiktning. De kriminella är inte intresserade av att vara utan sin bil och därför vill man undvika ett körförbud, vilket gör att denna enkla regelförändring kommer att tvinga fram att fler kriminella betalar sina böter för att kunna använda bilen.
mot · H702695 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en grundlagsändring som tydligt pekar på hur tillkännagivanden från ska genomföras av regeringen, och detta tillkännager för regeringen. All offentlig makt i utgår från folket, och är folkets främsta företrädare. Det står i regeringsformen – den grundlag som utgör grunden för vår demokrati. Det är till som röstberättigade medborgare utser de personer som de vill ska representera dem under den kommande mandatperioden. Det är som fattar beslut om lagar, som regeringen sedan ska genomföra. Vi ser att många visar stor misstro mot våra demokratiskt valda församlingar och det finns ett ökande politikerförakt i samhället. Detta grundar sig på flera olika saker och vi bör därför göra vad vi kan för att minska denna misstro. Ett mycket tydligt exempel är när röstar igenom tillkännagivanden som regeringen sedan inte genomför, trots att det finns en majoritet i för att göra det. Det är som är lagstiftande församling och högsta politiska organ. Detta bör respekteras även av sittande regering. Regeringen bör utreda en grundlagsändring som tydligt pekar på hur tillkännagivanden från ska genomföras av regeringen.
mot · H702696 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om att återinföra tjänstemannaansvaret i och tillkännager detta för regeringen. har politisk aktivism bland myndighetsanställda blivit vanligare. Det handlar i korthet om att anställda vid myndigheter driver en egen agenda utan stöd i, eller i motsats till, demokratiskt formade beslut. Nedan följer ett axplock av situationer som uppstått : Vattendirektivet tolkas i direkt kontrast till uttalade innebörd, vilket visar sig bero på tjänstemän som är aktiva i föreningen , som ivrar för utrivning av fördämningar. Luciatåg i skolorna stoppas utan föregående politisk diskussion. Ett antal formellt partioberoende tjänstemän på skriver ett brev som ifrågasätter ”nästa regering eller regeringsunderlag”. Anställda inom socialförvaltningen i en kommun kräver att nämndens förtroendevalda ordförande avsätts på grund av ett olämpligt uttalande. tvingar skogsägare att stämma staten för att få de ersättningar de har rätt till. Vapenlicensansökningar avslås med hänvisning till icke-existerande regler om vapnets utformning. Länsstyrelser sätter egna miniminivåer för antalet vargar, vilka avviker från de politiska besluten. En artinventerare på , som därmed har makt över beslut om avverkning, är på sin fritid aktiv som skogsaktivist och undervisar om hur man kan stoppa avverkningar. Myndighetsaktivismen spänner således över ett brett spektrum av ämnesområden. väcker det kanske mest irritation, men för areella näringsidkare handlar det om möjligheten att försörja sig på sin verksamhet. Jag anser att den som sliter för att förvalta skog, mark och vatten ska kunna lita på att de myndighetspersoner som har makt att fatta avgörande beslut om verksamheten inte påverkas av en egen agenda. Myndighetsaktivismen urholkar förtroendet för myndigheternas oberoende och ytterst för demokratin som metod för att påverka de offentliga beslut som styr vardagen för areella näringsidkare. Det är därför angeläget att återupprätta det oväldiga ämbetsmannaidealet. Med anledning av ovanstående bör regeringen utreda frågan om att återinföra tjänstemannaansvaret i .
mot · H702697 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakters befogenheter och tillkännager detta för regeringen. Allt fler kommuner anställer ordningsvakter för att öka tryggheten på den egna orten. Detta har lett till att ordningsvakterna hamnar i fler situationer där man har anledning att misstänka att det har begåtts ett brott. är det så att ordningsvakter enbart äger rätt att ingripa vid brott. De har således ingen rätt att agera enbart på misstanke. En del upplever att detta är en lagstiftning som försvårar ingripande framför allt vid narkotikahandel som sker på allmän plats så som tunnelbana, resecentrum, järnvägsstationer och köpcentrum m.m. När ordningsvakten observerar en snabb rörelse där någon överlämnar något till någon annan är det i sig inget bevis för att ett brott har begåtts utan det kan vara två personer som hälsar på varandra. Men om man har skäl att misstänka att det pågår handel så ringer man polis men när polis är på plats har redan den ena parten försvunnit (oftast köparen) vilket gör att inte heller polisen kan ingripa i efterhand. Narkotikahandeln fortsätter således tämligen ostört även om man har förstärkt bevakningen med ordningsvakt. En lösning på detta problem kan vara att man gör en översyn av ordningsvakternas utbildning samt befogenheter. Genom att ge ordningsvakterna en längre utbildning kan man även ge dem mer befogenheter vilket gör att kommunernas insatser för att skapa trygghet blir ännu bättre då man på allvar kan pressa tillbaka droghandeln inom de områden kommunen har fått tillstånd att bevaka. Det borde tillsättas en ny ordningsvaktsutredning som ser över ordningsvakternas utbildning och befogenheter i syfte att utöka deras möjligheter att agera.
mot · H702698 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en strategi för hur man ska kunna säkra våra mest trafikerade vägar genom längre sträckor med viltstängsel samt viltvarningssystem och tillkännager detta för regeringen. Många av våra större vägar är utrustade med viltstängsel vilket bidrar till att minska både djurs och människors lidande och död. Det är ingen tvekan om att viltstängsel är det effektivaste sättet att förhindra viltolyckor. Viltstängslen bör då kombineras med viltvarningssystem samt lösningar som gör att vilt kan ta sig både över och under vägarna för att inte skapa inlåsningseffekter och förskjuta olycksriskerna någon annanstans. Det är av stor vikt att vi tar ansvar för att våra större vägar med omfattande pendlingstrafik också görs säkra att färdas på. Med anledning av de stora samhällskostnader som viltolyckor genererar så borde det vara samhällsekonomiskt lönsamt att investera i viltstängsel på de sträckor som är mest olycksdrabbade. I stort sett hör vi trafikmeddelanden på om viltolyckor längs och E45 som är de mest trafikerade Europavägarna i länet samt våra större riksvägar. Detta torde inte vara ett problem som är typiskt för utan se likadant ut oavsett var i de stora vägarna går. Regeringen bör därför ta fram en strategi för hur man ska kunna säkra våra mest trafikerade vägar genom längre sträckor med viltstängsel samt viltvarningssystem.
mot · H702699 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja och uppmuntra gårdsnära slakt och tillkännager detta för regeringen. Allt fler konsumenter efterfrågar närproducerade köttprodukter. Det ställer ökade krav på uppfödning och slakt av djur. För att djuren ska slippa upplevelsen av en lång transport till slakteri, borde små lokala slakterier stödjas. I ett sådant system kan de lokala slakterierna vara lokaliserade till en gård med uppfödning av djur som också tar emot djur från gårdar i närheten. Flera sådana slakterier kan anlita en gemensam styckningsanläggning. Istället för ett mobilt slakteri, som till exempel används för slakt av renar, får slaktarna vara mobila och betjäna de mindre slakterierna. Ett sådant system minskar transporttiden för djuren och de behöver inte trängas i djurtransporter över långa avstånd. Djuren kan också slaktas under mindre stress i en invand miljö. Det ger en högre kvalitet på köttet. Systemet skapar även arbetstillfällen på små orter. Dagens system uppmuntrar inte denna form av gårdsnära slakt. Den svenska slakteriindustrin blir allt mer centraliserad, främst av ekonomiska skäl. För att bidra till ett ekologiskt långsiktigt och hållbart jordbruk behövs ett förändrat synsätt. Därför bör regelverket förändras för att underlätta gårdsnära slakt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7027 · 2019-09-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en och tillkännager detta för regeringen. Få nutida författare har påverkat det svenska folket, ja, hela världen, som . Hennes verk hade 2018 översatts till 104 språk och bara såldes runt 145 miljoner böcker författade av henne. författarskap har blivit ett kulturarv, med ett persongalleri och tankegods som såväl stora som små refererar till och citerar från, både i och i andra delar av världen. Hon räds inte det svåra och mörka, utan förmedlar ett starkt rättvisepatos med djup empati och solidaritet med samhällets svagaste. Hon står upp för alla människors lika värde och förmedlar goda, allmängiltiga värderingar med varm humor och osvikligt hjärta. Kanske är det därför hon har blivit så uppskattad i vitt skilda kulturkretsar runt vår jord. I rollen som samhällsdebattör har varit en kraftfull opinionsbildare, med samhällsförändrande effekter som vi ser för självklara. Hon engagerade sig exempelvis djupt för barns rättigheter. Mycket av dagens svenska djurskyddslagstiftning härrör sig från hennes påtryckningar. Efter författarens bortgång inrättade (), världens största pris inom barn- och ungdomslitteraturgenren, jämförbart med , ett pris själv aldrig fick. har som person, författare och opinionsbildare påverkat sin omvärld på ett sätt som överträffar de flesta samtida svenska medborgare. Hennes popularitet håller i sig generation efter generation. med en egen dag, förslagsvis på hennes födelsedag . Jag vill därför att det inrättas en , då författarens gärning uppmärksammas på ett särskilt sätt.
mot · H70270 · 2019-09-19 00:00:00 — Motion till 2019/20:70
mot · H702700 · 2019-09-30 00:00:00 — Den nordiska löshundsjakten som världsarv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att få till en klassning av löshundsjakten som ett immateriellt världsarv och tillkännager detta för regeringen. Alla som utövar jakt är en del av en tradition och kultur som funnits som det funnits människor här i . Vi har oavsett tidsålder varit tvungna att skaffa mat. Människan lärde sig att domesticera vargen och har därefter genom rätt avel lyckats få fram hundar som blev en god medhjälpare i jakten på mat. Detta är ett kulturarv som jägare i sedan har använt sig av fram till . Dessutom är det oerhört viktigt att få fram bra hundar som kan hjälpa till att hitta skadade djur i samband med till exempel viltolyckor eller skadeskjutningar. Tyvärr ser vi i och med urbaniseringen att människan lever allt längre bort från naturen. Detta leder i sin tur till stor okunskap och vi ser krafter som vill förbjuda löshundsjakt utan att de ser vilka konsekvenser det kommer föra med sig. beslutade att falkenering ska klassas som ett immateriellt kulturarv. Ett immateriellt kulturarv syftar till att säkra respekten för och öka kunskaperna om muntliga traditioner, sociala sedvänjor och traditionell hantverksskicklighet. Falkenering är förbjudet i men vi har istället vår löshundsjakt, som dessutom är betydligt bättre anpassad för vår natur och de viltarter som jagas här. En klassning av löshundsjakten som kulturarv är en viktig pusselbit för att kunna bevara jaktformer med lös hund . Därför bör regeringen utreda möjligheten att få till en klassning av löshundsjakten som ett immateriellt världsarv.
mot · H702701 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lämplig myndighet bör få i uppdrag att justera märkningsreglerna så att även honungen ursprungsmärks enligt gällande EU-regler, och detta tillkännager för regeringen. ”Denna burk innehåller honung från EU och icke EU-länder!” Texten som står på många honungsburkar i butikerna ger ingen vägledning för konsumenten. Därför bör ges i uppdrag att ändra reglerna för märkning av importerad honung. ska alla svenska biodlare, oavsett storlek på biodlingen, märka sin honung med Svensk honung. Det är rimligt och konsumenterna kan därmed välja att köpa burken och stimulera den biologiska mångfalden och miljön i . Man kan göra ett aktivt val. EU har genom beslut gjort det möjligt att använda nationella märkningsregler som lyfter fram det egna landets produkter. Vidare ska importerade produkter kunna märkas med ursprungsland. När man importerar honung och blandar honung från flera olika länder och med varierande kvalité, uppstår stora möjligheter till fusk/förfalskningar. Flera länder importerar rissirap och förvandlar detta till en honungsliknande produkt. Stor skicklighet hos dessa företag gör att det är svårt att urskilja vad som är fusk. gör stickprov och hittar också ”fuskhonung”. Konsumenten köper fuskhonung i tron att det är äkta, men får en produkt som saknar de specifika egenskaperna och kvalitéerna som riktig honung har. Man köper ett sött plagiat. Detta ska gälla alla typer av honung, oblandad och blandad import. har genomfört detta med stöd av EU:s beslut. Vi importerar hälften av den honung som konsumeras. Svensk produktion är och konsumtionen är . Beräkningarna är gjorda från uppgifter av och . Om man köper svensk honung har bina som samlat nektar, pollinerat i och bidragit till den biologiska mångfalden. svarar för att 1/3 av värdet på maten är pollinerat. Det är stora belopp när det är frågan om värdet av pollineringen; det är miljardbelopp i värde , räknat i konsumentledet. har gått ut med en beräknad siffra på . Men det är beräknat på grödor som är berättigade till EU-stöd och värdet är grundat på primärproducentens pris, därav det låga värdet. Om man ser till obalansen mellan konsumtion och produktion av honung, finns ett stort utrymme för att öka biodlingen och honungsproduktionen i . Allmänheten är intresserad av vilda växter, till exempel blåbär, som kan skördas inom allemansrätten. Privata trädgårdar, , har stort intresse av pollinatörer, både honungsbin och solitärbin. Fruktodlare och lantbrukare är också beroende av ett stort antal pollinatörer. Denna ändring kräver så lite men ger så mycket tillbaka för de värdefulla biodlare vi har i vårt land. Regeringen bör ge i uppdrag till lämplig myndighet att justera märkningsreglerna så att även honungen ursprungsmärks enligt gällande EU-regler.
mot · H702702 · 2019-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera tåginfrastrukturen längs med och tillkännager detta för regeringen. tar en tågresa mellan och och . Mellan och tar den . Detta är anmärkningsvärt eftersom dagens restider gravt hämmar möjligheter till pendling för många arbetare och studenter. Det försvårar dessutom möjligheterna för människor att fortsätta ”bo här och jobba där”. Mellan och bor det ca 300 000 invånare. Det är ur ett nationellt perspektiv beklagligt att det aldrig har prioriterats utveckling av ett stråk som, förutom arbetspendlingsmöjligheter, även skapar möjligheter till förbättrad person- och godstrafik mellan och . är största import-/exporthamn, men nyttjandegraden hämmas av en negligering av . Regeringen har i sin avsiktsförklaring förklarat att fossilberoende transporter måste minska till förmån för godstransporter på tåg. Ett mål som på sträckan –inte går att uppnå, om man inte prioriterar ett högre nyttjande av . sker den absoluta merparten av godstransporterna mellan och med lastbil och det är kapacitetsbrist på vägsträckan. Åkerierna har dessutom, p.g.a. chaufförsbrist, inte möjlighet att utöka transporterna i den takt som behöver. Regeringen bör därför utreda möjligheten att prioritera upp tåginfrastrukturen längs för att möjliggöra snabbtåg samt godståg mellan och , via , och .
mot · H702703 · 2019-09-30 00:00:00 — Akuta insatser för att skapa lugn i våra skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utföra akuta åtgärder för att skapa arbetsro och god arbetsmiljö i våra skolor och tillkännager detta för regeringen. Trots att mängden personal i skolorna ökat snabbare än antalet elever , verkar problemen fortsätta att öka. Att studieresultaten har sjunkit i förhållande till jämförbara länder är oroande i sig, men värre är att ungas psykosociala välbefinnande har försämrats , liksom att lärarutbildningarna inte attraherar tillräckligt många sökande med nödvändiga kvalifikationer. Bristen på ordning, på lärarauktoritet och på verkliga konsekvenser vid mobbing och andra brott begångna mot skolelever skapar en otrygg situation för barn och unga, som kan leda till självskadebeteenden och i värsta fall till och med självmordsförsök. Elever som inte ges chansen att lära sig lösa uppgifter i lugn och ro får det mycket svårt i arbetslivet. Skolan kan vara ett verktyg för att hjälpa barn med svag social bakgrund att få ordning i livet. Vår skola brister ofta i detta avseende. Mobbing, hot och rån har blivit vanligt i en del av våra skolor, vilket vi politiker är skyldiga att bidra till att sätta stopp för. Det leder till skadad självkänsla för de drabbade, som kan sitta i mycket länge, kanske hela livet. Förövarna å sin sida riskerar, om deras beteende inte bryts , att driva sitt felaktiga beteende vidare mot ännu grövre kriminalitet. Det borde inte behöva understrykas att vad som är brottsligt mellan vuxna även är brottsligt mellan unga. Att även yngre ska kunna dömas för brott är nödvändigt, delvis för att många brott ökar i lägre åldrar, men också mer specifikt för att skapa mer ordning och trygghet i skolorna. Naturligtvis bör straffen anpassas efter unga förövares ålder, men ett brottsligt beteende måste alltid få snabba och tydliga konsekvenser. Skolan ska hjälpa stökiga barn att bli fungerande medborgare. Det är mycket troligt att det är just den dåliga arbetsmiljön i våra skolor som är huvudorsaken till att vi har så få tillräckligt kvalificerade sökande till våra lärarutbildningar. Därmed är den dåliga ordningen i våra skolor ett av de verkliga kärnproblemen i skolvärlden. Inget nytt betygssystem eller annan reform kan lyckas om vi inte ser till att det finns trygghet och arbetsro i skolorna. För att alla skolor ska kunna ha rimliga arbetsmiljöer och nå rimliga studieresultat bör regeringen införa nationella riktlinjer som innebär att lärare ska ha rätt att ur klassrummet utvisa elev som stör andra tillräckliga resurser tillskapas för att ge utvisade elever undervisning vuxna ska närvara vid måltider och på raster inte offret utan den/de skyldiga ska utredas och vid behov omplaceras vid fall av mobbing, hot, rån och misshandel brott i skolan alltid ska polisanmälas och utredas skola efter konstaterat brott ska utfärda varning till elev och vid upprepning att skolan ska kunna stänga av elev från skolan.
mot · H702704 · 2019-09-30 00:00:00 — Sänd nyheter från nordiska länder via SVT ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sända nyheter på skandinaviska språk från nordiska länder via SVT och tillkännager detta för regeringen. De nordiska länderna har i mycket en gemensam historia och kultur. Våra länder är små och det är därför viktigt att vi där så är möjligt stöttar varandra i internationella sammanhang. För att detta skall fungera är det viktigt att förståelsen för varandras förhållanden upprätthålls och helst kan höjas. Ökad samhörighet inom skulle kunna innebära ökad turism och handel mellan våra länder med positiva effekter på ländernas ekonomi och för utvecklingen av vår gemensamma kultur. Svenska, danska och norska är snarlika språk, men det behövs träning för att vi ska kunna förstå varandra. För att öka förståelsen sinsemellan behövs också möjlighet att enkelt exponeras för de problem som diskuteras i grannländerna. interna debatt skulle berikas genom förenklad tillgång till våra grannländers olika synsätt och ställningstaganden. Därför föreslår jag att tv åläggs att regelbundet visa nyheter från , och (på finlandssvenska), efter urval av respektive lands allmänna tv‑bolag, samt att verkar för att svenska nyheter på motsvarande sätt visas i våra grannländer.
mot · H702705 · 2019-09-30 00:00:00 — Tulltjänstemäns närvaro vid internationella flygningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tulltjänstemän ska närvara vid start och landning av internationella reguljära flyg och charterflyg och tillkännager detta för regeringen. Exempelvis vid och förekommer det att ingen tulltjänsteman finns på plats för att utföra kontroller av resenärernas bagage. Det torde vara uppenbart att detta riskerar att leda till ökad smuggling såväl in i som ut ur landet. Därför föreslår jag att tullen ges medel till och åläggs att ha närvaro vid all reguljär flygtrafik respektive chartertrafik till och från .
mot · H702706 · 2019-09-30 00:00:00 — Återför mer av statens intäkter från vattenkraften ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återföra mer av statens intäkter från vattenkraften till de regioner som producerar den och tillkännager detta för regeringen. Även om de största bidragsmottagande kommunerna i har kommit att bli och ett antal andra kommuner med stor invandring, är glesbygdskommuner fortfarande stora mottagare av olika statliga stöd, mätt per invånare. Vattenkraft i produceras huvudsakligen i regioner som är mottagare av betydande statliga ekonomiska stöd. En stor del av vattenkraften är statlig och genererar stora inkomster till staten. Genom att återföra en del av statens intäkter från vattenkraft direkt till berörda regioner, skulle en onödig rundgång av pengar undvikas, som de berörda regionernas självbestämmande skulle öka. Det har vidare påtalats av bland annat Kommuner och Landsting att det stora antalet olika bidrag som kommuner kan ansöka om hos staten är så svårhanterat att befolkningssvaga kommuner har svårt att hantera ansökningar, den detaljstyrning som åtföljer bidragen och återrapportering. Regional ersättning för vattenkraften skulle ge större frihet till regionerna, som sedan skulle fördela medlen till respektive regions kommuner. Färre medel skulle behöva fördelas via statsbidrag. Genom att återföringen sker från stat till region, skulle fördelningen mellan kommuner inom regionen kunna ske efter behov, inte efter mängd producerad vattenkraft, eftersom det senare skulle kunna skapa orättvisor. Ett system med återföring av medel som betalning för vårt gemensamma nyttjande av resursen elektricitet skulle dessutom öka förståelsen för hur olika delar tillsammans bidrar till vårt gemensamma välstånd. Därför föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med målet att undersöka möjligheterna att med som modell låta staten betala de regioner som producerar vattenkraft.