ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022548 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en privatisering av delar av Lantmäteriets verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Många av landsbygdens företag är beroende av Lantmäteriets tjänster, vid exempelvis reglering eller avstyckning. De långa handläggningstiderna, ibland upp till , vid myndigheten har dock visat sig vara ett problem, när fastighetsförsäljningar skjuts och generationsväxlingar hänger i luften. Många vittnar också om att även små enkla fastighetsregleringar kan dra iväg i både tid och kostnad. En lösning för att kunna effektivisera verksamheten och korta ner handläggningstiderna och kostnaderna skulle kunna vara att möjliggöra för privata aktörer att uträtta delar av myndighetens uppgifter, för att på så sätt frigöra resurser åt den myndighetsutövning som bör vara Lantmäteriets kärnverksamhet. Därför bör regeringen utreda en privatisering av vissa delar av Lantmäteriets verksamhet och hur det skulle påverka landsbygdens företag.
mot · H7022549 · 2019-10-03 00:00:00 — som pilotlän för gårdsförsäljning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till provlän för gårdsförsäljning av öl och vin och tillkännager detta för regeringen. Den svenska besöksnäringen växer så det knakar. har den bidragit med över 30 000 nya arbeten i hela landet, och inte minst i den svenska matturismen finns fortsatt stor potential. finns en växande näring som utgörs av små bryggerier, destillerier och vinodlare. Dessa entreprenörer är viktiga jobbskapare på framförallt mindre orter och landsbygden och viktiga företag inom besöksnäringen. finns ett antal mindre producenter av t ex öl och vin som tar emot besökare, men deras verksamhet begränsas av att de inte får sälja sina produkter direkt till kund. Precis som det är tillåtet att sälja lokalt producerade ostar och kor på en gård borde det vara tillåtet att sälja egenproducerat öl och vin till gårdens besökare. Det vill vi möjliggöra utan att för den delen äventyra det svenska detaljhandelsmonopolet för alkohol. Genom en mindre fyrkantig lagstiftning är det möjligt att locka fler besökare till den svenska landsbygden och skapa förutsättningar för fler jobb och företag. Det är viktigt med enkelt och lönsamt småföretagande och en levande landsbygd. Men det är också viktigt att värna folkhälsan och ha kvar Systembolaget. För att hitta en fungerande modell bör vi testa att införa tidsbegränsad gårdsförsäljning i ett antal provlän runt om i landet, där bör vara ett av dessa provlän, för att kunna visa på att gårdsförsäljning fungerar och är förenligt med att ha kvar Systembolaget. Regionfullmäktige i har fattat beslut om att ansöka om att få bli försökslän, så låt ta täten för gårdsförsäljning av öl och vin, för fler jobb, en starkare besöksnäring och en levande landsbygd!
mot · H7022551 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av ersättningen för rivna renar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en toleransnivå på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skadeförebyggande åtgärder, t.ex. stängsel och övergångar vid vägar och järnvägar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt och 28 § ska gälla i nationalparker som ligger inom samebyarnas åretruntmarker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över inrättande av ett ”renkonto” innehållande samma skattemässiga upplägg som ”skogskonto” och tillkännager detta för regeringen. Rennäringen är en av de samiska näringar som påverkas hårt av samhälls- och klimatförändringar. För att säkra rennäringens framtid behövs insatser på flera håll. Vid infrastrukturutbyggnad av till exempel järnvägar och vägar måste berörda samebyar ges tillfälle att se över att flyttvägar och grön infrastruktur för rennäringen inte hindras, att renbete kan nyttjas invid vägar och järnvägar och att man bygger stängsel där så erfordras. antog 2013 en ny rovdjurspolitik. I den beslutades om en toleransnivå på max av rennäringens förluster orsakade av rovdjur. Samebyarna har fortfarande stora förluster till rovdjur. För att målet ska nås behövs en översyn av arbete med toleransnivåer. Den beslutade toleransnivån bör lagstadgas. Ersättningsnivåerna för rovdjursrivna renar har stått stilla . Ersättningar för björn- och örndödade renar baseras på samebyarnas åretruntmarker. har visat på att björnar dödar många renar i kalvningsland, och ersättningen stämmer inte överens med den senaste forskningen. Lo- och järvdödade renar baseras på rovdjursföryngringar, vilket när ersättningen beräknades 1997 baserades på den tidens forskning av predation av dessa rovdjur samt det merarbete som renskötarna har vid rovdjursangrepp i renhjordarna. I och med borttagandet av renskötselnäringen i nationalparker får heller ingen skyddsjakt eller 28 § genomföras i en nationalpark. Att staten inte kan ge garantier för renskötselrätten vid planering av ytterligare nationalparker skapar ytterligare motsättningar mellan rennäringen och staten. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerat eftersom renarna är kapital och fungerar som ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vid större avsalu bör ett system som kan liknas vid ”skogskonto” tillämpas. Detta bör ses över. Intäkterna beskattas vid uttag. Ett sådant skatteupplägg underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Samebyns tillåtna renantal sätter begränsningarna. Per Åsling (C)
mot · H7022552 · 2019-10-03 00:00:00 — Etablera en om relationen mellan den svenska staten och det samiska folket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över den diskriminering som samer utsatts för och tillkännager detta för regeringen. De övergrepp och den diskriminering som svenska staten har utsatt samer för och som fortfarande pågår på många plan är ofta okänd för både beslutsfattare och allmänhet. Filmen väckte stort nationellt och internationellt intresse. Filmen har väckt frågor om varför den svenska staten inte agerat och tagit fram vad som egentligen hänt under historiens lopp och vad som händer . Dessa diskussioner har dock förts i det samiska samhället och i . Internationella organ som FN och påtalar återkommande brister i hur respekterar samers rättigheter som urfolk och hur diskriminering påverkar samers situation. och har pekat på behovet av en förändring och efterlyst åtgärder som tar avstånd från diskriminerande strukturer. Även samiska organisationer har tidigare vid olika tillfällen lyft frågan. Jag föreslår att en tillsätts för att sammanställa och beskriva övergrepp och oförrätter som ägt rum samt ge rekommendationer och förslag på åtgärder. Den bör utreda den svenska statens övergrepp mot samer och samers mänskliga rättigheter samt komma med förslag på lämpliga åtgärder så att man kommer till rätta med det historiska traumat. Utan en ordentlig genomlysning där saker lyfts upp i ljuset kan inte göra sig fritt från gamla föreställningar om samer. Per Åsling (C)
mot · H7022553 · 2019-10-03 00:00:00 — Viltförvaltningsdelegationernas mandat och sammansättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dels maximera det lokala självbestämmandet genom att låta viltförvaltningsdelegationerna sätta nivån på samtlig viltförvaltning, dels återgå till den tidigare ordningen vad gäller viltförvaltningsdelegationernas sammansättning och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen beslutade att införa viltförvaltningsdelegationer i varje län som ett led i ambitionen att flytta beslut närmare dem som berörs och för att möta de ökande utmaningarna när det gäller viltförvaltning. Genom inrättandet av viltförvaltningsdelegationer skulle en del beslutsmakt flyttas över till detta organ, i vilket representanter för de politiska partierna, myndigheter och intresseorganisationer sitter. Viltförvaltningsdelegationerna har beslutanderätt i övergripande frågor om viltförvaltningen. Dock är det inte tydligt definierat vad dessa övergripande frågor innebär. Trots att tillkännagav för regeringen att viltförvaltningsdelegationerna ska stärkas och att det bör ses över hur man kan förtydliga dessas mandat och beslutanderätt samt om möjligt förstärka deras befogenheter som ett steg i arbetet med decentralisering och delegering av beslut. Den rödgröna regeringen valde anmärkningsvärt nog istället att negligera detta samt gav 2017 så kallade ”miljö- och naturvårdsintressen” dubbelt så stort inflytande som jägarintresset i länsstyrelsernas viltförvaltningsdelegationer, vilket förorsakat en skev och orättfärdig proportionalitet gentemot äganderätten samt jakt- och viltvårdsintresset som fortsatt bara har en representant i viltförvaltningsdelegationerna. Principen om lokal förankring och lokalt bestämmande är helig för undertecknade och bör garanteras och stärkas i så hög utsträckning som möjligt. Den centralisering och misstro gentemot den lokala nivån i dessa och övriga frågor som präglar den nuvarande regeringens inriktning på området behöver nu brytas. Det nedan nämnda ifråga om förstärkt mandat för viltförvaltningsdelegationer handlar naturligtvis om överflyttning av inflytande och mandat från högre nivåer, inte om överflyttning av detsamma från markägare/jakträttsinnehavare. Regeringen bör nu ges ett tydligt uppdrag att dels maximera den lokala förankringen och maximera det lokala självbestämmandet genom att låta viltförvaltningsdelegationerna sätta nivå på samtlig viltförvaltning samt även återgå till den tidigare mer balanserade sammansättningen av dessa. Balans, förankring och sunt förnuft måste prägla sammansättningen av viltförvaltningsdelegationerna och deras verksamhet. Den förändring som genomfördes till förmån för snäva och tvivelaktiga särintressen gynnar inte något av detta.
mot · H7022555 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa krav på återvinning av glykol och tillkännager detta för regeringen. I finns inget krav på återvinning av det brett använda ämnet glykol, vilket får betecknas som anmärkningsvärt då det nu i och finns en världsunik metod och anläggning för både återvinning och rening av använd glykol. Om glykol istället läcker ut i naturen kan det leda till stora skador. Genom olika tester identifierades en reningsmetod som miljövänligt helt renar använd glykol, dessutom med begränsat avfall som följd av reningsprocessen. Använd glykol återställs till sitt ursprungliga skick så att glykolen kan återanvändas om och om igen. Kretsloppet sluts för en ändlig naturresurs. På detta sätt sparar man jordens resurser då glykol utvinns från råolja och är en ändlig resurs. Dessutom är glykol en bristvara då efterfrågan alltid är större än tillgången. Denna unika metod i glykolhanteringen förändrar mycket till fördel för vår gemensamma miljö. Istället för att gå till förbränning renas den omhändertagna glykolen och återförs till marknaden som en ny glykol. Det betyder att glykolen kan användas oändligt . Med det sparas vår jord och man hjälper företag att uppfylla sina miljölöften. Glykolhantering ser ut enligt följande: då använd glykol är ett riskavfall omhändertas glykolen av återvinningsföretag. Dessa transporterar den omhändertagna glykolen till värmeverk där glykolen bränns upp och blir energi som atmosfären förorenas. Detta är dessutom inte speciellt effektivt eller en god idé då energivärdet är lågt och därmed närmast kan liknas vid destruktion. infördes EU:s avfallsdirektiv i svensk lagstiftning. I avfallsdirektivet lyfts avfallshierarkin fram som prioriteringsordning för lagstiftning och politik på avfallsområdet. Prioriteringsordningen innebär att man helst ska förebygga avfall, i andra hand återanvända det, i tredje hand materialåtervinna det och så vidare. Ordningen gäller under förutsättning att det är miljömässigt motiverat och ekonomiskt rimligt. Ovan nämnda metod är både miljömässig och ekonomisk och tar glykolhanteringen högre upp i avfallshierarkin.
mot · H7022556 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom översyn och förtydligande av ”miljöundantaget” i 2 kap. 15 § regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. En huvudprincip i den svenska demokratin och äganderätten är, som det uttrycks i regeringsformen, att ”den som genom expropriation eller annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten”. Domstolspraxis visar dock på en oroande utveckling där myndigheter i allt högre utsträckning medvetet och genomgående väljer att tolka inskränkningar som att de sker av miljöskyddsskäl – vilket allt som oftast i verkligheten leder till utebliven ersättning vid intrång. Det bör i sammanhanget påpekas att en ökning av expropriations- och intrångsersättning m.m. inte är samma sak som en automatisk förstärkning av äganderätten, men icke desto mindre en konsekvens av en försvagad svensk äganderätt. avkunnades domar om bombmurklor och lavskrikor som förvisso var ett steg i rätt riktning utifrån ovanstående perspektiv men fortfarande kvarstår grundproblemet och grundfrågan. Följaktligen bör regeringsformen förtydligas och förstärkas i denna del att tillämpningen av ”miljöskyddskäl” endast ska ske mycket restriktivt och att markägaren erhåller ersättning i betydligt högre utsträckning än vid intrång föranledda av rutinmässiga ”miljöskyddskäl”.
mot · H7022558 · 2019-10-03 00:00:00 — Erkännande av EU:s vapenpass ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna EU:s vapenpass och tillkännager detta för regeringen. Vapenpasset har funnits sedan det dåvarande EG presenterade det första vapendirektivet 1991. Vapenpasset bygger på den för EU-samarbetet uppenbara principen om mutual recognition, dvs. ömsesidigt erkännande – den som har tillstånd att inneha vapen i ett EU-land ska inte behöva söka införseltillstånd när denne ska åka på en jaktresa eller på en skyttetävling i ett annat land. är tillsammans med de enda medlemsländer som ännu inte accepterat vapenpasset. I fall saknas uppenbara skäl grundade i evidens och verklighet för detta. Det innebär till exempel att jaktturister från andra EU-länder tvingas söka tillstånd för att få ta med sig sitt vapen. Det riskerar även att som nation missar viktiga skyttetävlingar när andra länders tävlande inte kan delta på grund av vapeninförseln. Det är en process som är både kostsam och dessutom kan ta , vilket hämmar den växande jaktturismen och möjligheten att ordna internationella skyttetävlingar i . I förlängningen slår detta mot både landsbygd och landsbygdsföretagande.
mot · H7022559 · 2019-10-03 00:00:00 — Rätt till delaktighet och överklagan för markägare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom delaktighet, påverkan och rätt för markägare att överklaga samtliga beslut som berör dennes egendom och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. kan exempelvis nyckelbiotoper, grön infrastruktur eller värdekärnor utpekas på en mark utan att markägaren har blivit informerad eller konsulterad eller ens haft möjlighet att överklaga utpekandet. Dessa områden skapar enorma arealer där det uppstår osäkerhet om hur marken ska kunna nyttjas . Sådan myndighetsutövning måste förutsätta att markägare alltid involveras på ett tidigt stadium och både ges möjlighet att yttra sig samt även har möjlighet att överklaga samtliga beslut som berör dennes egendom.
mot · H7022561 · 2019-10-03 00:00:00 — Skarpare direktiv vad gäller myndigheterna och äganderätten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom skarpare direktiv vad gäller myndigheternas hänsynstagande till egendomsskyddet i regleringsbreven och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. Implementeringen av det svenska egendomsskyddet har utvecklats i en negativ riktning. Myndighetsutövningen måste fullt ut respektera äganderätten och det finns med all önskvärd tydlighet därför behov av att införa permanenta och tydliga krav i myndigheternas regleringsbrev att egendomsskyddet tydligare och skarpare ska beaktas i myndighetsutövningen.
mot · H7022563 · 2019-10-03 00:00:00 — Införande av s.k. declaration of interest för offentligt anställda ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ”declaration of interest” för offentligt anställda och tillkännager detta för regeringen. Undertecknad har tidigare motionerat om ett återinförande av det s.k. tjänstemannaansvaret. En motion som sedermera bifölls av . Bevekelsegrunderna för den motionen är även bevekelsegrund för denna om införande av s.k. declaration of interest för offentligt anställda. Mot bakgrund av en accelererande utveckling i både statliga och kommunala myndigheter vad gäller personlig aktivism i tjänsteutövning bör ett helhetsgrepp tas vad gäller en mycket oroande och demokratiskt sett ohållbar och oacceptabel utveckling i offentlig förvaltning. Mot denna bakgrund bör även , likt bland många exempel såväl som och , införa en s.k. declaration of interest för anställda inom offentlig förvaltning där anställda redovisar personliga engagemang m.m. i föreningar, organisationer och företag m.m. som kan, eller objektivt sett antas kunna, förorsaka intressekonflikt i deras tjänsteutövning. En förutsättning för en jävsbedömning är att man vet var jäven finns. En declaration of interest är här grundläggande. Genom sina myndighetsbeslut, där enskilda anställda inom offentlig förvaltning har en avgörande och direkt roll, påverkar myndigheter verksamheter såväl som människors vardag och tillvaro. Ett införande av en declaration of interest skulle både stärka rättsstat och rättstrygghet rent allmänt men även öka förtroendet från allmänheten för de statliga och kommunala myndigheterna.
mot · H7022564 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för ett system för ersättning för beslagtagen mark på grund av art- och habitatdirektivet samt artskyddsförordningen och tillkännager detta för regeringen. är ett vackert land som har stora naturvärden. Allemansrätten ger människor möjlighet att vandra fritt i naturen som skogsägaren kan bedriva ett lönsamt skogsbruk. Allemansrätten används förutom till rekreation också av myndigheter för att kontrollera skogsinnehavet. Varje skogsägare som är certifierad enligt FSC eller PEFC måste avsätta av sitt skogsinnehav till naturskydd, vilket är fullt accepterat. Vad som tillkommer är skydd enligt art- och habitatdirektivet. Som ett exempel har en slutavverkning stoppats på grund av att skogsägaren inte bevisat att avverkningen inte har negativa effekter på ett område innan avverkning får startas. Bevisbördan åligger alltså skogsägare. Stopp i verksamheten på grund av art- och habitatdirektivet kan beslutas om utan att ersättning utgår till skogsägaren. Både rätten till intrång på privatägd mark och möjligheter att stoppa markägarens försäljning av avverkningsrätten på grund av art- och habitatdirektivet måste utvärderas och prövas, om inte detta antingen borde förbjudas alternativt ersättas för att inte klassas som en konfiskering. Att vi ska följa för art- och habitatdirektivet ifrågasätts inte, däremot tolkning av direktiven genom artskyddsförordningen och att detta ska ske utan att ersättning ska utgå till markägaren.
mot · H7022565 · 2019-10-03 00:00:00 — Ekologisk odling – ett problem för livsmedelsförsörjningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekologisk odling och dess lägre avkastande förmåga samt vilka konsekvenser det får för klimat, miljö samt en globalt växande befolkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen då det gäller synen på mervärdet i ekologisk odling bör agera i enlighet med relevant forskning samt slutsatser från regeringens expertmyndigheter och tillkännager detta för regeringen. Allt fler gör anspråk på och världens jordbruksmark. Världens befolkning fortsätter växa, oljebristen och ett växande klimathot ökar efterfrågan på biobränslen och urbaniseringen gör att städerna behöver ny mark för att växa. Vi måste alltså odla mer och effektivare för att klara vår miljö och mätta den växande befolkningen. har vi i riksdag haft mål om att av landets jordbruksmark ska odlas ekologiskt. Ett mål som går stick i stäv med de globala utmaningarna som nämns ovan eftersom vi vet att den ekologiska odlingen bara förmår producera av en normalskörd vid vanlig odling. Det blev därför mycket märkligt när regeringen under förra mandatperioden i budgetpropositionen (2015/16:1 utgiftsområde 23) skrev att den vill bidra till att öka produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel i . Det kan inte vara politikens uppgift att besluta vilka odlingsmetoder som lantbruket ska ägna sig åt. Fördelarna med närproducerade livsmedel är många inte minst på miljöområdet och då det gäller att hålla landsbygden levande. Men närodlat är inte detsamma som ekologiskt. Det är inte hållbart att många enbart lyfter fördelen med så kallade ekologiska produkter trots att det inte finns några entydiga forskningsbelägg för att det skulle vara bättre vare sig för klimatet, miljön eller hälsan. Genom senare statsbudgetar har de offentliga stöden till ekologisk produktion ökat, dels i form av olika slags direkta ersättningar, dels i den indirekta form som också förekommer i samband med upphandlingar av måltider. Enligt en undersökning i radioprogrammet som sändes har åtta av tio kommuner och landsting fastställt mål om att upphandla ekologisk mat, vissa så mycket som av den upphandlade volymen. Det är inte hållbart. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknade att regeringen ska ta till sig vad forskningen säger om mervärdet av ekologisk odling och vad statens egna expertmyndigheter rapporterar i frågan samt överlåta åt marknadskrafterna att driva frågan.
mot · H7022566 · 2019-10-03 00:00:00 — Specifika krav för skydd av natur ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom krav på tydligt definierade och specifika motiv för skydd av natur i allmänhet och privatägd mark i synnerhet och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. Vid alla de tillfällen beslut ska fattas om skydd av natur som inskränker markägares rådighet över sin mark bör det specifika beslutet motiveras specifikt för den mark, fastighet eller vattenområde det avser. Det ska inte längre kunna hänvisas till övergripande och allmänt hållna generella riktlinjer eller principer.