mot · H7022988 · 2019-10-03 00:00:00 — 2 Asylprocessen och mottagandet 2.1 Permanent lag om tillfälliga, treåriga uppehållstillstånd 2.2 Återinför en humanitär skyddsgrund 2.4 Asylprogram – obligatorisk sfi och samhällsorientering 2.5 Rätt att arbeta 2.6 Snabbare hantering av asylansökningar 2.7.1 Åldersbedömningar av ensamkommande 2.8 Ensamkommande barn och unga 2.8.3 Lämpligt boende för ensamkommande och fler familjehem 2.9 Effektivare avvisningar och fler utvisningar 2.10 Stärk stödet till hjälporganisationerna 2.11 Kompetens gällande förföljda på grund av tro, kön eller sexuell läggning 2.12 Se över EBO-lagen 3.1 Kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas – tvåårsregel 4 Inrätta en inspektion för migrationsfrågor 5.1 Se över systemet med spårbyte 6 Uppvärdera medborgarskapets betydelse 7 Flyktingpolitik inom EU 7.2 Kvotflyktingar och nödvisum anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna asylrätten genom att föra en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i utlänningslagen bör införas en huvudregel om tidsbegränsade treåriga uppehållstillstånd för den som har beviljats asyl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en humanitär skyddsgrund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asylansökningsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande ska arbeta på asylboendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för asylsökande att arbeta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fribelopp för asylsökande som får ett reguljärt arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av korrekta beslutsunderlag och om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättssäkra åldersbedömningar i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ensamkommande flyktingbarn bör få en god man och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell krissocialjour och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lämpligt boende för ensamkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kampanj för att rekrytera fler familjehem och gode män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avvisningar och utvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvarstagande och fler förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser till polisen för att kunna verkställa avvisningar, utvisningar och fler inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbetet mellan kommuner och civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre rättssäkerhet för personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EBO-lagen bör ses över och om att ekonomiska styrmedel bör användas på ett lämpligt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och införa en 30-dagarsgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverk och tillämpning avseende arbetstillstånd bör regleras i lag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av möjligheten till spårbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och uppvärdera medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler lagliga vägar in i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av Dublinförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla EU:s medlemsländer ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nödvisum och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Tabell 2 förslag till anslag till 2022 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) ökar den humanitära krisen i världen. 13,6 miljoner människor tvingades att fly. Enligt var 70,8 miljoner människor på flykt undan krig och förföljelse under föregående år. Fyra av fem flyktingar återfinns i ett land som angränsar till deras hemland. Den humanitära krisen i världen är som störst i utvecklingsländerna, UNHCR konstaterar att av flyktingarna återfinns i de så kallade utvecklingsländerna. EU uppger att sökte 580 800 personer asyl i EU-länderna. Det innebär att allt färre sökt asyl inom EU . Det är således endast en liten del av alla de som flyr undan krig, förtryck och islamistiska terrorgrupper som kommer, tillsammans med ett stort antal människor som söker sig bort från fattigdom och misär, till vår del av världen. Även om den humanitära krisen i huvudsak är något som har drabbat och drabbar utvecklingsländerna har också skakat om både EU och , där det stora antalet flyktingar och migranter har orsakat stora påfrestningar i delar av samhället. Det har tydliggjorts att den politik och de system som finns inte har haft förmågan att hantera detta. EU:s gemensamma asylsystem (CEAS) har inte fungerat och Dublinförordningen (som innebär att asylansökningar huvudsakligen ska behandlas i det land där den sökande först anländer) är inte utformad för att klara av den mängd asylsökande som EU och dess medlemsstater upplevde inte minst . Hade Dublinförordningen följts på det sätt som var tänkt hade ensamt burit ansvaret för att hantera asylansökningar för nästan en miljon flyktingar. I kan vi notera en minskning av antalet asylärenden . Denna minskning ligger i linje med den minskning som skett för EU som helhet. Det finns flera orsaker till detta. En orsak är den överenskommelse mellan som trädde i kraft . Andra orsaker är de tillfälliga gränskontroller som infördes i flera av EU:s medlemsstater. egen politik i form av den tillfälliga migrationslagstiftningen, id-krav och striktare gränskontroller har också spelat en roll för antalet asylsökande till landet. Även om antalet asylsökande har gått ned efter 2015, då drygt 160 000 människor sökte asyl, så kommer vi fortsatt att ta emot ett stort antal som söker uppehållstillstånd . beslutade att förlänga den tillfälliga lagen med vissa justeringar. Utvecklingen av antalet personer som söker asyl i har varit fortsatt stabilt och planeringsantagande kvarstår på cirka 21 000 och det gäller också . Den stora gruppen är dock inte asylsökande utan de som söker uppehållstillstånd via anknytning. gör dock bedömningen att den förväntade ökningen inte är direkt kopplad till den utökade rätten till familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande. Den antas av normalt leda till mindre än en ansökan om anknytning per beviljat asyltillstånd. migrationspolitiska utgångspunkt är att värna asylrätten och att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Det sistnämnda görs genom en rad olika insatser och åtgärder. ska vara en aktiv aktör inom olika internationella samverkansorgan, från det nordiska till det globala. Vi ska bidra till både etablerade och nya insatser inom freds- och säkerhetsfrämjande samt konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . värnar ett generöst bistånd med målet om att detta ska uppgå till av BNI. Vi hävdar människovärdet, höjer de fattigaste människornas levnadsnivå och främjar mänskliga rättigheter och demokrati. måste bidra aktivt till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt och leder till verklig skillnad. vill utforma en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull migrations- och integrationspolitik. Utgångspunkten är att försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill även se fler lagliga vägar in i unionen. ska vi kunna känna oss trygga i att asylprövningen är rättssäker och att den som saknar skyddsskäl och får nej på sin asylansökan också ska lämna landet. har tydliggjort att vi vill se en kraftig minskning av söktrycket till för att ge förutsättningar för en värdig, effektiv och välfungerande integrationspolitik. har ensamt tagit emot långt fler än dubbelt så många asylsökande som övriga länder i har gjort tillsammans. I det nu pågående arbetet i den parlamentariska migrationskommittén vill vi medverka till en lagstiftning som bidrar till att mottagande hamnar på nordisk genomsnittsnivå. Det skulle innebära att dagens söktryck minskas med . De gemensamma principerna för den reglerade migrationen inom EU har i princip satts ur spel. Det gör att det inte är möjligt för att ha asylregler som kraftigt avviker från andra EU-länders. Därför är det angeläget att även i fortsättningen arbetar för en harmonisering av migrationspolitiken inom EU, där fokus ligger på att höja upp lägstanivån bland medlemsstaterna, och att medlemsländerna följer ingångna avtal så att asylrätten kan vidmakthållas. Vid sidan om behovet av att förbättra och effektivisera det direkta mottagandet av asylsökande behöver arbetet framöver fokusera på att få de personer som har fått och får uppehållstillstånd att så snabbt som möjligt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Att klara de integrationspolitiska utmaningarna – ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden – är centralt för att kunna ha en fortsatt human och ordnad migrationspolitik. 2 Asylprocessen och mottagandet 2.1 Permanent lag om tillfälliga, treåriga uppehållstillstånd Den som beviljas asyl i bör, enligt förslag, som huvudregel få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller med rätt till familjeåterförening. Den som har kommit i egen försörjning, via arbete eller eget företagande, bör ges ett permanent uppehållstillstånd. vill att dessa bestämmelser ska permanentas inom ramen för utlänningslagen. förslag stärker incitamenten till etablering eftersom eget arbete säkrar rätten att stanna i . Förslaget kan också påverka hur många som söker asyl just i vårt land. Att tidigare, till skillnad från andra EU-länder, som huvudregel haft permanenta uppehållstillstånd har sannolikt bidragit till att fler sökt asyl här i stället för i andra EU-länder. En jämnare fördelning minskar kostnader och underlättar etableringen för dem som kommer hit. 2.2 Återinför en humanitär skyddsgrund som den nuvarande, tillfälliga migrationslagstiftningen gäller är möjligheterna att få uppehållstillstånd i snävare jämfört med den ordinarie lagstiftningen. Bland annat togs möjligheten att få uppehållstillstånd med anledning av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter bort. I och med att lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (2016:752) förlängdes, förlängdes också denna tillfälliga skärpning. har deklarerat att en liknande humanitär skyddsgrund bör utredas inom ramen för den migrationspolitiska kommittén som börjat arbeta för att ge skydd åt de allra mest utsatta. 2015 föreslog att asylansökningsområden skulle inrättas i närheten av våra stora gränsövergångar, dit personer som vill söka asyl i hänvisas. När presenterade förslaget mötte det hård kritik från flera håll, bland annat från dåvarande migrationsminister . har dock en statlig utredning (2018:22) presenterat förslag om ankomstcenter som till stor del liknar förslag. Vi föreslår att det i asylansökningsområdena görs en första registrering och bedömning av asylansökan. Syftet är att få till stånd en snabbare handläggning och beslutsprocess som är både rättssäker och effektiv. Genom ett samlat mottagande och beslutsprocess ökar möjligheten att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. I asylansökningsområdena ordnas boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet, som kommer från så kallade säkra länder eller som i enlighet med reglerna i Dublinförordningen bör få sin asylansökan prövad i ett annat land ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller även personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Asylansökningsområdena ska bemannas med sjukvårdskompetens för att möta vårdbehov och behov av psykosocialt stöd. Det är viktigt att dessa kompetenser finns tillgängliga direkt vid mottagandet så att ett preventivt hälsofrämjande arbete kan påbörjas omgående. 2.4 Asylprogram – obligatorisk sfi och samhällsorientering Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sina asylansökningar med en lika av ovisshet och ofta passivitet som följd. Vistelsetiden är fortfarande oacceptabelt lång, men den genomsnittliga handläggningstiden för en asylansökan fortsätter att minska till följd av färre asylansökningar. Den genomsnittliga handläggningstiden beräknas vara och (förstagångsärenden och förlängning). Att handläggningstiderna förkortas innebär inte att vi kan vara nöjda. Människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid riskerar att avta ju går och detta är tid vi inte vill förlora. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (svenska för invandrare, sfi, och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds. Regeringen har aviserat ett intensivår för nyanlända inom etableringsprogrammet med språk och yrkesnära insatser, med målet att deltagarna efter detta ska vara matchningsbara mot arbetsmarknaden och komma i arbete . vill gå ett steg längre och se ”integration från dag ett”, alltså att integrationsinsatser ska sättas in och inte dröja tills den asylsökande fått uppehållstillstånd. Förutom möjligheten att arbeta ska den asylsökande få samhällsundervisning där man exempelvis klargör vad som avses med begrepp som religionsfrihet, jämställdhet och likabehandling och där svenskundervisningen förbättras genom individuella prestationsplaner, ökad nivåindelning och fler samt bättre sfi-anordnare. vill införa krav på att asylsökande erhåller och ska delta i 15 timmars språkutbildning och nio timmars samhällsorientering . anslår totalt 200 miljoner , 2021 och 2022 för detta. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilde och samhället i stort. Länsstyrelserna, som ansvarar för asylsökandes sysselsättning, ska även administrera asylprogrammen, vilket innebär att medlen förs till utgiftsområde 1. Till förmån för det mer omfattande asylprogrammet säger nej till den tidigare regeringens satsning på svenska från dag ett. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som det kan åligga asylboendenas personal att sköta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. 2.5 Rätt att arbeta måste asylsökande som vill arbeta få ett undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd, ett så kallat AT-UND. För att erhålla ett sådant måste den asylsökande lämna in godtagbara identitetshandlingar eller på något annat sätt medverka till att klarlägga sin identitet. Detta villkor infördes som ett sätt att få fler asylsökande att klarlägga sin identitet. Med ett stort antal asylsökningar och långa handläggningstider är det mycket viktigt att stärka möjligheten till meningsfull sysselsättning för de asylsökande och att så många som möjligt kan arbeta. Arbete och språk är i flera avseenden att betrakta som nycklar in i samhället. För asylsökande som vill börja arbeta finns fler praktiska hinder som måste undanröjas. Det har handlat om problem med att få det samordningsnummer som behövs för att bland annat kunna begära A-skattsedel. har föreslagit en lösning på detta problem, och vi anser att detta måste åtgärdas skyndsamt. föreslår dessutom att asylsökande som får ett reguljärt arbete ges ett fribelopp om som den enskilde kan tjäna utan att dagersättningen minskas. 2.6 Snabbare hantering av asylansökningar Det är viktigt att asylprocessen inte drar ut längre än nödvändigt. väntar tusentals asylmål på att bli avgjorda. Migrationsdomstolarna behöver en rejäl resursförstärkning för att kunna minska denna kö på ett rättssäkert och effektivt sätt. Regeringens förstärkning om räcker inte. Beskedet som har lämnats utifrån regeringens budgetproposition är att bemanningen av migrationsdomstolarna därför måste anpassas till en lägre nivå. Vi kristdemokrater anslår därför ytterligare utöver regeringens förstärkning. Resursförstärkningen sänker kostnaderna för mottagningssystemet då asylmålen kan avgöras snabbare. Att sänka kostnaderna för mottagningssystemet överskuggas dock av betydelsen som återfinns i det humana i fråga om att snabbare kunna ge dem som väntar det viktiga beskedet om huruvida de får ett ja eller nej på sin asylprövning. Felaktig information, osäkerhet och bristande tilltro till myndigheter kan göra att asylsökande gör sig av med identitetshandlingar eller inte vågar uppge korrekt information då de tror att det annars skulle påverka deras möjligheter i asylprocessen i negativ bemärkelse. Detta kan leda till dels att rättssäkerheten för den asylsökande äventyras och dels att legitimiteten för asylsystemet och migrationspolitiken undermineras. En hög legitimitet för asylsystemet är väldigt viktigt såväl för den asylsökande som för allmänhetens syn på invandring och för integrationen. Som ett led i att göra beslutsunderlaget så komplett som möjligt menar att information om anhöriga ska lämnas in vid asylansökan. Den asylsökande ska informeras om att inkorrekt eller undanhållande av information påverkar trovärdigheten och i förlängningen möjligheten till uppehållstillstånd. Korrekt information är en viktig del för att bland annat underlätta styrkandet av den asylsökandes identitet. 2.7.1 Åldersbedömningar av ensamkommande ska en åldersbedömning av asylsökande barn och unga göras redan tidigt i asylprocessen, vilket välkomnar. Det är viktigt att åldersbedömningarna görs tidigt i asylprocessen för att i så stor utsträckning som möjligt undvika att vuxna asylsökande placeras tillsammans med ensamkommande barn och unga, men också för att tillförsäkra att de resurser som ska gå till barn inte används till vuxna. Det är dock angeläget att de metoder som används utvärderas kontinuerligt och är rättssäkra. Trots att det är uppenbart att en sökande saknar asylskäl är det, efter ett domslut i , svårt för att avvisa en person med omedelbar verkan. Det kräver en lista med så kallade säkra länder, det vill säga länder där det generellt inte förekommer förföljelse eller övergrepp. Vid införande av ett system med säkra länder skulle den sökande få sin individuella bedömning men kan sättas på vändande plan . måste få möjlighet att hantera ärenden där det är uppenbart att sökanden har lämnat in en asylansökan som är uppenbart ogrundad på ett snabbt, effektivt och rättssäkert sätt. Regeringen har tillsatt en utredning som ska undersöka behovet av en företeckning över säkra länder. Detta borde dock ha skett tidigare och det är angeläget att regeringen inte drar detta i långbänk ytterligare. menar att ska ha en lista över säkra länder. Det blir också en tydlig signal som bidrar till att minska söktrycket till . Det minskar också möjligheterna för internationella brottsnätverk att utnyttja vårt system, vilket görs enligt polisens nationella operativa avdelning. 2.8 Ensamkommande barn och unga När ensamkommande barn och unga anländer till saknar de per definition familj, men också i de allra flesta fall vänner och annat kontaktnät som kan ge ett sammanhang och det stöd som är så viktigt när man kommer ensam till ett nytt land. Därför arbetar för att dessa barn ska få in trygga rutiner i sina liv, främst genom ett säkert boende och gode män. En god man ska ha nära kontakt med den minderåriga, informera om barnets rättigheter och säkerställa att barnet vet vilka fördelar som finns med en rättssäker process jämfört med de risker som följer med en avvikelse. tar det alltför från det att den minderåriga anländer till att en god man förordnas och det förekommer även att gode män har ansvar för fler minderåriga än de klarar av. Orsaken till detta är huvudsakligen bristen på gode män. vill att alla ensamkommande barn ska få en god man efter ankomst. Regeringen har aviserat att de avser att tillsätta en utredning som ska se över hur man kan förbättra ordningen med gode män, förvaltare och överförmyndare. Det är bra. Men vi konstaterar att det behövs en snabbare hantering för att tillgodose barns och ungas rättigheter, exempelvis för att minska risken för att de avviker, vilket ökar deras utsatthet samt minskar legitimiteten för mottagandet. Därför föreslår att rekryteringen av gode män underlättas genom att en nationell kampanj genomförs redan nu och att ett nationellt register upprättas. Situationen 2015 tydliggjorde de svårigheter som kommunerna redan tidigare upplevde i vissa lägen när de inte klarat sitt uppdrag fullt ut. Även om den akuta situationen har lättat krävs en förnyad ansvarsfördelning och nya arbetsformer för att avlasta kommunernas socialtjänst. Vi anser därför att en nationell krissocialjour bör inrättas. När kommunerna bedömer att de behöver extra hjälp kan sådan avropas från den nationella krissocialjouren. Med en nationell organisation kan resurserna användas bättre. Dessutom kan riskerna för att barns och ungdomars trygghet och rättssäkerhet åsidosätts minimeras.