mot · H7021784 · 2019-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ändrade prioriteringar i syfte att åtgärda infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. Väl fungerande infrastruktur är nödvändigt för ett fungerande samhälle. Det är en grundförutsättning för att människor ska kunna bo och vara verksamma, studera, arbeta, driva företag och åldras i sin hembygd. Summan av tillväxt är summan av regionernas tillväxt. Därför är det inte bara en rättviseaspekt, utan en angelägen investering att åtgärda och förstärka infrastrukturen där bristerna är som störst – oavsett om det gäller grusvägar, bredband eller mobiltäckning. Denna motion koncentreras på behovet av vägar och järnvägar. Ändamålsenliga järnvägsförbindelser från och till är mycket angelägna och en viktig utvecklingsfaktor. Målsättningen bör vara att restiden mellan och ska vara , och för sträckan –. För att möjliggöra det krävs bland annat investeringar på Norra stambanan där dubbelspår måste kompletteras norr om . Andelen grusvägar med dålig bärighet inom skogslänen är stor i nationell jämförelse, vilket är mycket påtagligt i . Det innebär stora problem för basnäringarna, skog, turism och jordbruk. Under många årtionden har det investerats för lite i grundförstärkning och beläggning, och det brådskar att åtgärda dessa brister. Anslag ska fördelas utifrån de faktiska förhållandena och inte som efter storleken på länens befolkning. En sådan fördelning av regionala anslag slår väldigt fel och är i grunden orimlig. Det blir uppenbart när man till exempel gör en jämförelse av fördelningen av länsanslag till kontra . Befolkning: 128 673 (2016) Väglängd: 603,6 mil Trafikmängd: 1 127 milj. fordonskm Länsram 2014–2025: 514 milj. Befolkning: 158 453 (2016) Väglängd: 164,5 mil Trafikmängd: 780 milj. fordonskm Länsram 2014–2025: 521 milj. Andelen enskilda vägar i är mycket stor, enligt den största andelen i landet. Långa vägar och få delägare i föreningarna gör att kostnaderna ofta blir orimligt höga. Detta slår speciellt hårt vid ny- eller reinvesteringar. Det är också ofta förekommande att de enskilda vägarna nyttjas som om de vore allmänna. utreder dessutom att överföra allmänna vägar till enskilda vägföreningar. Infrastrukturplaneringen omfattar både korta och långa perspektiv som sträcker sig över flera nationella infrastrukturplaner. För att nå träffsäkerhet, att rätt investeringar prioriteras, är det ytterst angeläget att näringslivet är med i planerings- och prioriteringsarbetet. Besöksnäringen är en av landets snabbast växande branscher och i några delar av landet en av de viktigaste näringarna för regional utveckling och tillväxt. Den ökade besöksnäringen ställer ökade krav på Europavägarna. Det är ytterst angeläget att en ombyggnad av mellan och kommer till stånd. Detta och flera andra planerade stora projekt på och E45 har flyttats fram i transportplanen och måste nu genomföras . Det krävs också andra trafiksäkerhetsskapande åtgärder för att förhindra sänkningar på våra större vägar. Målet måste vara att åtgärderna ska resultera i möjligheter att höja hastigheterna. Besökare till länet kräver förbättrade möjligheter att på ett rationellt, säkert och miljöriktigt sätt färdas till och från destinationerna. För att stärka skogsnäringens konkurrenskraft måste vägarna förstärkas för att klara 74‑tonsekipage. Samhällsekonomiskt är detta mycket värdefullt eftersom många arbetstillfällen skapas såväl i växande företag som i nystartade. Det är angeläget att underlätta arbetspendling i länet. Därför är både vägen mellan och samt broar mellan Håkansta, Norderön och Isön intressanta investeringar. För läns del är det fråga om att möjliggöra ytterligare investeringar i t.ex. områdena kring , och Åre. har startat nya turer från flera orter i . Satsning på nybyggnation av järnväg är en åtgärd som bör övervägas. Det är av strategisk vikt att utveckla de svensk-norska järnvägsförbindelserna mellan , och Tröndelag. Trondheimsområdet är i stark tillväxt och blir en allt starkare tillväxtmotor. Bättre förbindelser över Kölen skapar en större arbetsmarknad. Direkttåg på Atlantbanan, –och –, har diskuterats . Största hindret är sträckan –Stjördal. Både grundförstärkningar och elektrifiering krävs för att realisera Atlantbanan. Det är också viktigt att investera i triangelspår i för att göra det enklare att korta ner restiden på Norra stambanan norrut från Mittbanan. Den ökade nationella och internationella efterfrågan på klimatneutral förnybar energi i form av biobränslen har ökat järnvägens betydelse i inland. Den stora skogstillgången kommer att kunna ersätta det fossila bränslet. Förutom jobb och tillväxt kan järnvägen bli en viktig del i klimatomställningen. Medvetna konsumenter efterfrågar alltmer klimatsmarta alternativ när man gör sina val av resesätt och resmål. Infrastruktursatsningar i bör innefatta − att länsanslagen ska fördelas utifrån väglängd och nyttjande − en satsning på grundförstärkning och beläggning av grusvägar, ett grusvägspaket − riktade investeringsmedel till enskilda vägar för grundförstärkningar − att rustas enligt driftbolaget − att rusta tvärbanorna, t.ex. –Forsmo − genomförande av Atlantbanan ––– − utredning av nybyggnation av järnväg sträckan –Röros − broar till . Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)