mot · H7022917 · 2019-10-03 00:00:00 — Ett hälsosammare och hållbart ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att etablera en nationell infrastruktur i syfte att kunna tillgängliggöra och analysera hälsodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra lagstiftningen så att den underlättar för individer att dela egeninsamlade hälsodata med sin vårdgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa former och regelverk som möjliggör nya forum och arenor för proaktiva hälsofrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelbunden och systematisk uppföljning av riktade satsningar på hälsofrämjande åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelbunden och systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera fysisk aktivitet på recept som hälsofrämjande åtgärd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningar för förebyggande fysisk aktivitet på recept för seniorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter och förutsättningar för systematiska hälsokontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga grundvårdutbildningar ska ge kunskaper och erfarenheter avseende aktiva hälsofrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om informationsinsatser för att öka kunskapsnivån hos allmänheten om hälsofrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. har i sin befolkning många personer som är friska och mycket aktiva långt upp i hög ålder som över hälften av befolkningen har övervikt eller fetma. har en befolkning med hög genomsnittlig livslängd som vi har många i arbetskraften som är sjukskrivna och många människor som lider av psykisk ohälsa. har också bland allra längsta vårdköer som vi riktar en väldigt liten andel av hälso- och sjukvårdens samlade resurser att arbeta metodiskt med hälsoförebyggande åtgärder. Denna utveckling måste klara av att vända. måste börja arbeta mer sammanhållet, samordnat och systematiskt med åtgärder som är hälsofrämjande och långsiktiga. En uttalad målsättning ska vara att bygga ett aktivt hälsosammare som är långsiktigt hållbart för alla invånare. Och låt oss på en gång slå fast att pekpinnar, tvång och förbud inte kommer leda till att människor börjar leva mer långsiktigt hälsosamt. Det leder istället till känslor av otillräcklighet och dåligt samvete, oro och osäkerhet. Det är tillgång till stöd, kunskaper, rådgivning, samarbete och inspiration att leva mer hälsofrämjande som kan bidra till att det istället blir mindre kravfyllt och mer lustfyllt att skaffa sig hälsoförebyggande levnadsvanor. En av de allra största möjligheterna till metodisk och systematisk kvalitetshöjning och effektivisering av svensk hälso- och sjukvård ligger i det samlade omhändertagandet av de mest sjuka. Personer som ofta är äldre, multisjuka och kroniskt sjuka. En annan av de allra största möjligheterna ligger i att på ett helt annat sätt och med betydligt mer kraft och resurser arbeta med mer samlade preventionsåtgärder i syfte att aktivt förhindra att sjukdom uppstår hos en frisk person eller förhindra att ett sjukdomstillstånd återkommer eller förhindra en försämring av en individs sjukdom, ofta kroniska sådana. Det är illa att behöva konstatera, som bland annat Cancerfonden tydligt gör, att politiska beslut snarare har försvagat än stärkt möjligheterna till samordnade effektiva förebyggande insatser gällande att främja människors hälsa. Hälso- och sjukvårdslagen är tydlig med att hälso- och sjukvården ska arbeta för att förebygga ohälsa. är nuvarande hälso- och sjukvård till allra största delen avgränsad till dem som redan är sjuka och har därmed ett starkt fokus på att vara vårdgivande. Detta är på ett sätt, med alla de problem och utmaningar som vården möter , fullt förståeligt, som det tydliggör behoven av en mer samlad styrning där alla aktörer som är berörda behöver inse att mer samarbete och samordning är nödvändigt för att kunna driva en mer aktiv samordnad prevention. Detta i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för att varje individ ska kunna fatta goda frivilliga val som är hälsofrämjande. Därtill finns det tydliga legala hinder som leder till att olika aktörer inom vården är skilda från varandra också rent informationsmässigt. Lagstiftningen gällande digitaliseringen av hälso- och sjukvården måste ses över såväl brett som specifikt. har föreslagit bland annat att lagstiftningen ska förändras i syfte att låta informationen följa individen inom hälso- och sjukvården samt att kravet om aktivt samtycke ändras så att patienten antas samtycka till att vården får ta del av patientinformation. Därtill att patientdatalagen ses över i syfte att skapa möjligheter att använda data från alla vårdgivare till analyser och utveckling av verksamhet. Vi föreslår också att möjligheten att klassificera olika typer av vårdinformation utreds. Stora möjligheter, problem och utmaningar Kommissionen för jämlik hälsa beskrev och analyserade i sitt andra delbetänkande problem och utmaningar som finns gällande det nuvarande folkhälsopolitiska ramverket och varför folkhälsopolitiken inte fått avsett genomslag i praktiken. Det handlar om bland annat följande helt grundläggande faktorer: Otydligheter i målstrukturen som försvårar styrning och uppföljning av den förda folkhälsopolitiken. Ett för snävt och ensidigt fokus på ett antal målområden. Det finns ett behov av en bredare ansats för att åstadkomma jämlikare folkhälsa. Varierande genomslag av att bedriva att aktivt arbete med folkhälsopolitiska frågor bland de relevanta aktörerna så som kommuner, regioner och statliga myndigheter. Myndigheterna prioriterar i lägre grad dels själva folkhälsoarbetet, dels jämlik hälsa i lägre utsträckning än kommuner och regioner. Uppdrag till statliga myndigheter gällande folkhälsa och jämlik hälsa saknas helt eller är oklara och otydliga. Det finns ett stort behov av ett systematiskt stöd och samordning av arbetet gällande folkhälsofrågor, inte minst från den nationella nivån. Detta råder det brist på. Cancerfondsrapporten konstaterar att det är saknas samordning och att bristen på övergripande ansvar och ägarskap är det huvudsakliga problemet som mest relevant beskriver och förklarar varför arbetet med att förebygga människors ohälsa inte fungerat på ett fokuserat och tillfredsställande sätt. Det är talande att Cancerfonden uttrycker att redan i samband med kommande process med statsbudgeten så borde ledamöter kräva en redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit gällande till exempel hur uppföljningen av de åtta målområdena inom folkhälsopolitiken är tänkta att organiseras och struktureras. Bilden av utvecklingen av människors hälsa i är verkligen tudelad. Många människor är friska och aktiva ända upp i mycket hög ålder. beräknas mer än hälften av landets vuxna befolkning ha övervikt eller fetma. beräknar att åtminstone av all sjukdom i kan förhindras om vi som helhet förbättrar våra levnadsvanor. () anger att förbättrade levnadsvanor skulle kunna förebygga av all kranskärlssjukdom och stroke. Därtill av alla cancerfall och därtill förebygga och fördröja utveckling av typ 2-diabetes. Cancerfonden betonar att minst en tredjedel av alla cancerfall är relaterade till våra levnadsvanor så som rökning, överdrivet solande, stort bruk av alkohol, ohälsosam kost och brist på fysisk aktivitet. Fetma och övervikt har samband med och ökar risken för att drabbas av flera olika sjukdomar så som cancer och typ 2-diabetes. Det finns tydlig korrelation och bevis för samband mellan fetma och övervikt kopplat till åtminstone tretton olika former av cancersjukdomar, såsom bröstcancer, magsäckscancer, levercancer, äggstockscancer, bukspottkörtelcancer, njurcancer, tjocktarmscancer och ändtarmscancer. Det är dock helt centralt, anser vi, att påpeka och förtydliga att alla dessa fakta gäller generellt och inte specifika individer. Vilken människa som helst kan drabbas av till exempel lungcancer utan att ha rökt en enda cigarett eller pipa i hela sitt liv. Eller att personer drabbas av hjärtinfarkt som har motionerat regelbundet och ätit hälsosamt hela sitt liv. är det ett faktum att till exempel ungefär nio av tio fall av lungcancer är direkt relaterat till tobaksrökning. Och kända riskfaktorer för hjärt-kärlsjukdomar är högt blodtryck, övervikt, rökning och höga blodfetter. Över 300 barn drabbas i av cancer men detta är naturligtvis inte alls kopplat och relaterat till levnadsvanor. Vem som helst kan när som helst drabbas, ung som gammal. Detta får emellertid inte hindra ett aktivt samordnat hälsofrämjande långsiktigt arbete. Särskilt oroande är det emellertid att andelen med övervikt eller fetma fortsätter att öka i den vuxna befolkningen i . I fall denna trend fortsätter väntas andelen med övervikt respektive fetma närma sig av befolkning redan inom kommande . Därtill är det extra oroväckande att svenska ungdomar som är ligger över genomsnittet jämfört med ungdomar i andra EU-länder gällande övervikt och fetma. Ett exempel är att av ungdomars totala energitillförsel sker genom intag av sötade drycker, glass och godis. Den totala konsumtionen av sötade drycker har fyrdubblats . Det finns ett klarlagt samband mellan övervikt och konsumtion av sötade drycker. Matvaneundersökningar visar att många barn, ungdomar och vuxna får i sig för mycket socker och salt. Därtill är det ett stort bekymmer att barn och ungdomar i rör på sig alldeles för lite. När det gäller 60 minuters daglig fysisk aktivitet är det av flickor och av pojkar mellan i som når upp till denna rekommendation. Vid en internationell jämförelse gällande antalet idrottstimmar i skolan per skolår så placerade sig i topp medan hamnar före sju av EU-länderna. En studie från Gymnastik- och () visar att så lite som en enda minuts så kallad lågintensivrörelse minskar risken för högt blodtryck, höga blodfetter och bukfetma. Rör vi på snabbare så minskar risken ännu mer. Några enkla råd som i all sin enkelhet utslaget på till exempel ger omfattande volymer av hälsofrämjande fysisk aktivitet är att strunta i hissen och ta trapporna istället. Om du går i trappor per dag ger detta trappträning . Tar du en tio minuters promenad per dag ger detta promenadträning . Det behöver absolut inte vara svårt att börja med hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Däremot kräver det medvetenhet om vikten av att arbeta med att få in goda vanor i sitt vardagsliv. Enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys är hälso- och sjukvården gällande vården av de mest sjuka som ofta är äldre, multisjuka och kroniskt sjuka inte alls tillräckligt proaktiv, varken när det gäller att försöka förebygga följdsjukdomar eller förhindra att en försämring sker av befintliga sjukdomar och därmed minska behoven av akutsjukvård. Den allmänna kunskapen om sambanden och kopplingen mellan övervikt, ohälsosam kost och ökad risk för sjukdomar så som cancer, hjärt-kärl och typ 2-diabetes behöver öka. Därtill att höja kunskapen om betydelsen av fysisk aktivitet och minskad risk för cancer, typ 2-diabetes, demens och hjärt-kärlsjukdomar. I takt med att tobaksrökningen i fortsätter att minska som andelen personer med övervikt och fetma fortsätter att öka kan övervikt komma att bli den största påverkbara riskfaktorn för att kunna minska insjuknande i cancer. Tobaksrökning är emellertid ett av världens allra allvarligaste folkhälsoproblem. beskriver det som en global epidemi som orsakar ungefär 5,4 miljoner människors död. Bruk av tobak i form av tobaksrökning är den ledande påverkningsbara dödsorsaken i höginkomstländer och flera studier har visat en betydande koppling mellan tobaksrökning och sjukdom, så som lungcancer. Mer än varannan rökare avlider till följd av sin tobaksrökning och i genomsnitt förkortar tobaksrökning varje rökares liv . Att minska tobaksrökningen kommer att leda till omfattande positiva effekter på individnivå och för den totala folkhälsan. är psykisk ohälsa den vanligaste orsaken till sjukskrivning i . Därtill står denna kategori av orsak till sjukskrivningar för de längsta sjukskrivningstiderna och har lägst frekvens av återgång till arbete social utvärdering, SBU, har gått igenom relevant forskning vad gäller samband mellan en betydande mängd faktorer i arbetsmiljön och symptom på utmattning och depression. På gruppnivå finns det, enligt denna forskning, till exempel belägg för att personer som upplever en arbetssituation där de har små eller inga möjligheter att påverka, i kombination med alltför höga krav, utvecklar mer depressionssymptom. Psykisk ohälsa bland barn och unga är ett stort och växande problem. Enligt har psykisk ohälsa hos barn som är mellan 10 till fördubblats under de senaste dryga tio åren. har ungefär var tionde pojke eller flicka någon form av psykisk ohälsa. Det är framför allt depression och olika ångestsyndrom som bidrar till ökningen. uppskattar att ökningen kommer fortsätta framöver, eftersom nya sjukdomsfall blir långvariga och läggs till befintliga fall. Uppföljningar visar att konsekvenserna för de drabbade barnen är allvarliga och spänner över ett brett spektrum, från svårigheter i skolan till ökad risk för självmordsförsök. Även neuropsykiatriska diagnoser bland barn och unga har ökat . har barn och ungdomar och unga vuxna som diagnostiseras med neuropsykiatriska tillstånd ofta samsjuklighet i annan psykisk ohälsa. Brister avseende tidiga insatser bidrar också till att dessa barn och ungdomar riskerar att hamna i aktivitetsförsörjning eller förtidspension när de blir äldre. har suicidtalet minskat för alla åldersgrupper utom för gruppen 15–, där suicidtalet har legat på en lägre men förhållandevis nivå. Minskningen för övriga grupper skedde fram och har därefter stannat av. Många intressenter som förespråkar ett aktivt hälsofrämjande preventionsarbete betonar och pekar på att detta borde ses som investeringar på lång sikt med god avkastning. Det finns åtskilligt som talar för att dessa intressenter har rätt i att det krävs ett aktivt förebyggande hälsoarbete som mer samordnas nationellt. Därtill att detta hälsoarbete behöver hitta mer framkomliga vägar än att låta ett- och treåriga budgetprocesser hindra vad som på lång sikt skulle leda till färre sjukdomar och förtida dödsfall. Att rikta mer fokus och ansträngningar till ett mer proaktivt samordnat hälsofrämjande arbete kommer på kunna leda till minskande kostnader i till exempel flera delar av statsbudgeten. Det handlar om sänkta kostnader inom sjukförsäkringen och inom sjuk- och aktivitetsersättningen (förtidspension). Därtill om sänkta direkta och indirekta kostnader rörande hälso- och sjukvården. Kostnader för hjärt-kärlsjukdomar är ett tydligt exempel. Dessa sjukdomar ger upphov till höga indirekta kostnader i form av sjukskrivning, förtidspension och förtida död. Därtill naturligtvis ökande direkta kostnaderna för hälso- och sjukvården. Gällande hjärt-kärlsjukdomar beräknas de totala kostnaderna fördela sig enligt följande: De direkta hälso- och sjukvårdskostnaderna omfattar av de totala kostnaderna. De indirekta kostnaderna i form av informell vård som gavs av anhöriga omfattar av de totala kostnaderna. De indirekta kostnaderna till följd av produktionsbortfall omfattar av de totala kostnaderna. Det har genomförts beräkningar av de samhällsekonomiska kostnaderna för tobaksrökning. Enligt studiens beräkningar uppgick de samhällsekonomiska kostnaderna för rökning totalt till . Hjärt-kärlsjukdom var den rökningsrelaterade sjukdomsgrupp som utgjorde den största andelen av kostnaderna och beräknades till . Cancersjukdomar beräknades generera ungefär lika höga kostnader och svarade för . Den rökningsrelaterade sjukdom som enskilt svarade för störst andel av de totala kostnaderna var lungcancer som beräknades uppgå till . Den största kostnadsposten var bortfall i marknadsproduktion följt av sjukvårdskostnaderna. Det finns beräkningar som visar att kostnaden för uteblivit förvärvsarbete till följd av sjukskrivningar kan uppgå till ungefär 55 till . Detta talar för att ett metodiskt hälsofrämjande arbete som samordnas nationellt med tydligt fokus på stöd, rådgivning, information och inspiration är en helt central del i framtidens arbete med att säkerställa ett hållbart som bärs upp av en tydlig arbetslinje och långsiktigt frisk aktiv befolkning. Stora utmaningar inom nuvarande system och organisering gällande hälso- och sjukvården kopplat till förebyggande hälsoarbete är att det är lågt prioriterat. Vanliga orsaker till detta handlar om till exempel att ekonomiska incitament i nuvarande styrmodeller och budgetprocesser inte främjar långsiktighet. I kombination med personalbrist och växande vårdköer leder detta till att nästan all kraft och resurser riktas till att hantera akuta saker och försöka att hålla sig ovanför vattenytan och hantera kriser. Därtill handlar det om stuprörsproblematik. Att olika aktörer och intressenter inte samarbetar och samordnar hälsofrämjande åtgärder. Det finns därtill en eftersläpning i användandet av ny teknik och digitalisering. Det finns undersökningar som visar på ett stort intresse bland allmänheten att löpande få information om sin hälsa, sjukdom och behandling samt stöd från vården. Många patienter är öppna för och vill mäta sin egen hälsa och är positivt inställda till att dela denna information med vården. Behandlingsresultaten blir ofta bättre om patienten är delaktig i sin vård. Fler aktörer kan bidra till att öka antalet hälsofrämjande åtgärder. Ta fram och genomför en nationell hälsofrämjande strategi måste sträva efter att skapa bättre långsiktiga förutsättningar för en god hälsa hos hela befolkningen, oavsett till exempel vilken bakgrund man har och var i landet man bor. Att underlätta för alla människor att göra hälsosammare val är en viktig politisk uppgift, vi ska emellertid inte styra med pekpinnar och förbud utan ge goda förutsättningarna för varje individ att kunna göra hälsosammare val. Att låta individen ta eget ansvar för sin hälsa är en av grundpelarna, alla människor är unika och har olika förutsättningar, samhället ska stötta och underlätta för den enskilde individen att hitta egna möjligheter att både forma och leva sitt liv. Familjen har central betydelse och har ett avgörande ansvar för barnens förutsättningar och möjligheter att långsiktigt kunna välja hälsosammare levnadsvanor. Att ha hälsa och vara frisk tillsammans med att ha starka band till familj och vänner är vad många människor värdesätter allra högst. anser, på liknande sätt som när den borgerliga regeringen fattade beslut om () att tillsätta en statlig utredning i syfte att ta fram förslag till en nationell cancerstrategi, att regeringen nu bör ge i uppdrag att genomföra analyser och lämna förslag till en nationell hälsofrämjande strategi som kan svara upp mot de omfattande och växande behov som finns av tydlig strategi, riktlinjer och handlingsplaner för att kunna stärka och effektivisera det förebyggande hälsoarbetet i . Det finns få områden som är så breda och i behov av fler samarbeten mellan olika organisatoriska stuprör och sakfrågor som hälsofrämjande insatser och som därmed lämpar sig bättre för ett långsiktigt strategiarbete. Denna hälsofrämjande strategi ska kontinuerligt uppdateras och utvecklas. Där så är lämpligt och möjligt bör därtill en ny uppdaterad nationell cancerstrategi kunna kopplas samman med en nationell hälsofrämjande strategi. delar Cancerfondens uppfattning; ”att med öppna ögon avstå från att ändra de strukturer som bevisligen har svårt att hantera de ökande hälsoklyftorna är inte försvarbart, om man i samma andetag säger sig arbeta för ett hållbart samhälle. Än finns chansen att göra om och att göra rätt.” Etablera en nationell infrastruktur för hälsodata föreslår att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att etablera en nationell infrastruktur för hälsodata. I har man redan tagit ett ansvar för helheten gällande landets datakällor för hälsodata. Detta genom framtagande av den så kallade Helseanalysplattformen. Denna plattform är ett projekt som tillgängliggör och analyserar hälsodata. Denna innovation har i sin tur krävt en lagändring i för hur hälsodata får hanteras, struktureras och användas. En nationell infrastruktur av hälsodata ska kunna leda till att den samlade informationen av data kan användas för forskning och innovation. Det kan till exempel handla om att finna ökade kunskaper om hur sambanden ser ut mellan riskfaktorer, beteenden, levnadsvanor och sjukdomar i befolkningen. Källor för hälsodata som bör få användas inkluderar och olika socioekonomiska variabler samt utvecklingen av biobanker. Som alltid måste emellertid den personliga integriteten värnas och arbetet ske genom balanserade avvägningar mellan öppenhet och säkerställande av den enskilde individens integritet. () i erbjuder till exempel regelmässigt DNA-tester till patienterna för att förbättra möjligheterna att upptäcka och identifiera sjukdomar och med tidigare diagnos möjliggöra snabbare behandlingar och uppföljande undersökningar. anser att det måste tas fram en nationell standardisering gällande användande av . Detta dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Registren underlättar utvärdering av vårdinsatser, processer, behandlingar och medicinering och bör kunna göra stor nytta i hälsofrämjande syfte. En stor problematik med dagens kvalitetsregister är att dessa inte alltid uppdateras i realtid. Därmed kommer inte alltid ny kunskap vården och patienterna till del så snabbt som den skulle kunna. De DNA-tester som erbjuds i kan medföra nya viktiga hälsodata och ge nya insikter och kunskaper om samband mellan genetiska faktorer, levnadsvanor och hälsa. Förändra lagstiftningen för egeninsamlad hälsodata föreslår att lagstiftningen ses över i syfte att underlätta för alla människor som vill kunna dela egeninsamlad hälsodata med sin vårdgivare. Det är intressant att det redan finns ett så stort intresse bland befolkning att digitala uppgifter om den egna vården och hälsan ska kunna användas för forskning och bättre utvecklad vård. Intresset att följa utvecklingen av sin hälsa, självmonitorering, är som allra störst bland personer med minst en diagnos. En undersökning visar att av alla i är villiga att dela med sig av egeninsamlad hälsodata. Nuvarande lagstiftning och regelverk är emellertid inte anpassade till en sådan utveckling att dela egeninsamlad hälsodata. vill därför att en översyn sker med inriktningen att underlätta för individer, som så önskar, att dela egeninsamlad hälsodata med hälso- och sjukvården. Ett första steg som har föreslagit är att ändra på den grundläggande principen om samtycke som det uttrycks i nuvarande lagstiftning. Kravet om aktivt samtycke ska ändras så att patienten antas samtycka till att vården får ta del av patientinformation till patienten meddelar något annat. Skapa möjligheter till nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser anser att de behövs nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser. Den allra främsta faktorn som gör att personer förmår ändra sina levnadsvanor i syfte att förbättra sin hälsa handlar om att få information från sin läkare i kombination med dåliga resultat från prover och undersökningar. Dagens hälso- och sjukvård förmår emellertid inte att ge den typ av proaktivt stöd och hjälp som patienten behöver och efterfrågar.