mot · H7023347 · 2019-10-03 00:00:00 — se straffskärpningar för tung trafik och en översyn av sanktionsväxlingar. En näring som turister, inhemska såväl som utländska, i hög grad exponeras för är taxinäringen. I uppvisar taxinäringen efter att ha varit reglerad på vissa håll orimligt stora variationer vad gäller prissättning och kvalitet. Skillnaden i pris på en resa med två till synes lika bilar tillhörandes olika bolag är inte sällan oskäligt hög och konkurrenssituationen mellan olika förare och bolag leder i de värsta fallen till hotfulla situationer, vilket har lett till att bland annat att flygplatser och tågstationer anlagt bomsystem för att endast släppa in vissa bolag. I många länder varifrån tillresta turister kommer råder inte en helt fri prissättning på taxiresor, varför den första taxiresan i , om den företas med en oseriös chaufför, allvarligt kan påverka turistens generella intryck av landet på ett icke önskvärt sätt. Det regelverk som reglerar yrkesmässig trafik i personbefordran för att stävja dessa missförhållanden behöver ses över. På en del håll i landet är förekomsten av svarttaxiverksamhet kraftigt utbredd. En medveten, eller för den delen en omedveten, resenär som nyttjar denna typ av tjänst omfattas inte av samma skydd som en vanlig taxiresenär vid en eventuell olycka, rån, sexuella ofredanden eller liknande som ofta förekommer och är kopplat till denna illegala verksamhet. Vi anser att nya strängare regelverk behöver ses över för att stävja alla typer av svarttaxiverksamhet. 11.2.2 Taxi i kollektiva körfält I större städer byggs allt fler körfält särskilt avsedda för kollektivtrafiken, men dessa körfält används inte optimalt och kan därmed utnyttjas mer. Taxi kan ses som en del av det kollektiva resandet och borde få ökad tillgång till de kollektiva körfälten, där så är möjligt. Detta skulle exempelvis underlätta för färdtjänst. Möjligheten att taxi ska kunna nyttja kollektiva körfält där det är möjligt ska utredas. se över det regelverk som reglerar yrkesmässig taxitrafik skärpa lagstiftningen gällande svarttaxiverksamhet utreda möjligheten att taxi ska kunna nyttja kollektiva körfält.Bussar Förbud mot omkörning av skolbussar vid hållplatser Skolbussar ska vara ett tryggt och säkert transportmedel för barn och ungdomar vid resor till och från skolverksamhet. Tyvärr inträffar allvarliga olyckor utanför och i anslutning till bussarna. Barn kan exempelvis springa rakt ut i gatan och helt glömma bort faran med bilar, men bilar kan även ha svårigheter att stanna tvärt vid halt underlag. Men det går inte att kräva att ett barn ska kunna läsa av och förstå vad som sker i trafiken. För att undvika svåra olyckor där skolbarn är inblandande så är bland annat busshållplatsens utformning en viktig faktor, särskilt när hållplatsen inte är en egen ficka bredvid. Det är även viktigt att bilar ger barn företräde i trafiken. Möjligheten att införa ett förbud mot omkörning av skolbussar vid hållplatser ska utredas. utreda möjligheten att införa ett förbud mot omkörning av skolbussar vid hållplatser. 12 Utryckningsfordon, bärgning och vägarbeten Arbete som utförs på vägar eller nära vägar är förenat med stora risker, då många bilister tyvärr inte respekterar skyltar och hinder i den omfattning som vore önskvärt. Polis, räddningstjänst, bärgare och vägarbetare vittnar tyvärr om dålig respekt för deras arbetsmiljö och om ständiga tillbud men också om faktiska olyckor som inträffar, ibland med dödlig utgång. Ett nytt fenomen som även har dykt upp är hot, ibland uttalade dödshot mot vägarbetare, en häpnadsväckande utveckling som på intet sätt kan accepteras. har låtit göra en undersökning hos landets bärgare. uppgav att de hade upplevt farliga situationer. uppgav att de hade varit tvungna att hoppa åt sidan för att undvika att bli påkörda. Av dessa uppgav att det hade inträffat ett flertal gånger, och uppgav att de faktiskt hade blivit påkörda . uppgav att deras avspärrningar hade blivit påkörda. Staten och rättssystemet måste på ett tydligt och kraftfullt sätt markera vikten av att värna säkerhet och arbetsmiljö för dem som arbetar på vägen. Truck Mounted Attenuators, så kallade TMA-fordon, används ofta, dock inte alltid, som skydd vid olika arbeten på väg. Dessa fordon har till uppgift att, med sin närvaro och utrustning, uppmärksamma andra trafikanter om ett pågående arbete gällande exempelvis underhåll av en väg, bärgning, räddningsarbete eller liknande. Fordonets konstruktion är sådant att det förutom att varsla om ett hinder även ska fungera som en energibarriär vid en eventuell påkörning. har dock ett antal TMA-fordon blivit påkörda av ouppmärksamma bilister. I några fall har skadorna på fordon och förare varit omfattande. Trots att TMA-fordonen i sin konstruktion är utformade på ett sådant sätt att en förare i ett annalkande fordon ska bli varse om ett framförvarande hinder, har påkörningar ändå skett. Utrustningen för att ytterligare uppmärksamma annalkande fordon i dessa TMA-fordon kan därmed utvecklas. Ett försöksprojekt behöver inledas för att komma till rätta med de olycksrisker som finns på vägarbetsplatser. Brukandet av så kallade TMA-fordon bör ökas, men kraftiga straffskärpningar bör också införas för att på så vis tydliggöra för andra bilister vikten av att sänka farten förbi en arbetsplats utmed vägen. Det är dock inte tillräckligt utan tydliga sanktioner i form av böter eller indraget körkort måste ligga som en juridisk åtgärd för dem som uppenbart är likgiltiga för andra människors liv och hälsa. att brukandet av så kallade TMA-fordon ökas vid vägarbeten införa straffskärpningar vid fartöverträdelser vid arbetsplatser utmed vägar. 13 Ökad trygghet och kontroller på svenska vägar har vi sett en dramatisk nedgång, bland annat av antalet trafikpoliser som utför kontroller på vägar. Politiken har uppenbarligen inte prioriterat denna viktiga verksamhet, eftersom det inte har skett nyrekryteringar i samma takt som personal slutar. Eftersom trafikpolisen därmed generellt sett är underbemannad och i huvudsak även arbetar , är risken för upptäckt ännu mindre, särskilt om trafikbrotten sker . En viktig komponent i kontrollverksamheten utöver olaglig trafik och stölder är generell trafiksäkerhet, och det kan inte nog understrykas. Trötta förare utgör en betydande riskfaktor i trafiken. Dagens resursbrist på ett flertal områden omöjliggör polisens möjligheter att utföra fler nödvändiga kontroller och det är uppenbart att det krävs omfattande resurstillskott och förändringar i kontrollverksamheten för att vanliga bilister och yrkesförare ska känna sig trygga. 13.1 Kontroller av lätta fordon De så kallade lättlastarna (3,5 tons fordon) har blivit ett vanligt inslag gällande godstransporter på svenska vägar. Dessa fordon är dock ofta överlastade och har det föga smickrande rekordet av överlast på lättlastare. Polisens vägning visade en överlast på . Det framgår med all tydlighet att ett så kraftigt överlastat fordon utgör en betydande risk i trafiken. Lägg där till att dessa fordon ej omfattas av kravet på färdskrivare. Att dessa fordon ökar i popularitet är en direkt följd av att de ”flyger under radarn” i flera avseenden. Mängden av dessa lättlastare innebär en ökad belastning på miljön då gods körs i flera omgångar istället för med större transporter. Regelverket kring dessa lättlastare bör ses över för att öka säkerheten på våra vägar. 13.2 Ratt- och drogfylleri omkom 75 personer i alkohol- eller drogrelaterade vägtrafikolyckor; det var av alla omkomna i trafiken. En alltför hög andel förare kör påverkade i trafiken och utgör därmed en fara för sig själva men även för andra trafikanter och egendom. Antalet onyktra eller drogpåverkade förare inom yrkestrafiken har ökat. Rattfylleri är likväl ett stort problem ur trafiksäkerhetssynpunkt och måste därmed bekämpas med kraft. Drog- och alkoholrelaterade kontroller behöver ökas, särskilt inom den tunga yrkestrafiken. Med ny teknik kan risken för att en påverkad förare framför ett fordon minskas. Alkolås och ögonscanner är exempel på sådan teknik som kan hindra en påverkad förare från att starta ett fordon. Många arbetsplatser inom yrkestrafiken har alkolås på sina fordon men det finns ännu ingen teknik som hindrar drogfylla. Drog- och alkoholrelaterade kontroller ska ökas och nya lagförslag ses över för att minska drogpåverkan i trafiken. 13.3 Förbjud utländska medborgare från att framföra fordon utan giltigt körkort är det i princip riskfritt för förare från länder utan väl fungerande registerföring att köra bil i utan körkort. Enligt rättsväsendet kan man i dessa fall inte bevisa att individen saknar körkort och det finns inget krav på människor som inte är folkbokförda i landet att inneha svenskt körkort, varför man ej heller kan dömas för olovlig körning. Förutom att detta kan innebära livsfara för både bilföraren och omgivningen, sänder även kryphålen en farlig signal om att den svenska lagen inte gäller alla och att rättssystemet som sådant är bristfälligt. Att förare som inte är svenska medborgare kan undgå svenska regler och därmed även undgå juridiska påföljder är potentiellt förödande för rättsväsendets trovärdighet och legitimitet. Möjligheten att kontrollera utländska körkort bör utökas, och ett strikt ansvar för förare att styrka körkortsinnehav och adekvat utbildning bör införas. att regelverket kring lätta lastbilar ses över utöka de drog- och alkoholrelaterade kontrollerna utreda möjligheten att minska ratt- och drogfylleriet i trafiken utöka möjligheterna att kontrollera utländska körkort och utbildning. 14 Stärkta lagar för ökad säkerhet 14.1 Användning av bilbälte omkommer 250 till 290 människor på svenska vägar. Det finns flera orsaker till den höga siffran av omkomna och skadade privatbilister och yrkesförare. Dålig bältesanvändning är en av orsakerna, även om det har skett en förbättring. Bilbältet har en central funktion i fordonets säkerhetsstruktur, och detta uppväger eventuella ekonomiska påföljder. Möjligheten till ett högre bötesbelopp för förare och passagerare som inte använder bilbälte ska utredas. Vid bevakade övergångsställen regleras fotgängare och bilister via ljussignaler. Vid obevakade övergångsställen finns inga ljussignaler och genom den så kallade zebralagen regleras att bilisterna ska lämna företräde för fotgängare. Det sker dock en hel del olyckor vid dessa obevakade övergångsställen, då gående i vissa fall räknar med att bilar ska stanna. Problem uppstår om en fotgängare inte får ögonkontakt med en förare. Det kan resultera i en olycka. Lagen behöver utvärderas. Detta för att eventuellt införa nödvändiga förändringar så att olyckstalen minskar. Genom att använda en så kallad bilmålvakt slipper fordonets verkliga ägare betalningsansvar för fordonsrelaterade skatter och avgifter, eftersom det är bilmålvakten som är betalningsskyldig. Bilmålvakten betalar dock aldrig varken skatter eller avgifter och staten går därmed miste om stora intäkter. Det finns i fordonsrelaterade skulder till staten. Det behövs en snabbutredning av hur man bäst löser problemet med bilmålvakter. Lastzoner är främst till för att företag ska kunna leverera och få säkra leveranser och därmed generera förutsättningar för ett hållbart företagande. Fler och fler bilister parkerar på lastzoner, trots att det råder parkeringsförbud för andra trafikanter än de som har ett uppdrag att lasta eller lossa gods. Detsamma gäller busshållplatser för linjetrafik och särskilda parkeringsplatser för bussar i beställningstrafik. Dessa upptas ofta av fordon vars förare ignorerar förbudet att parkera på de särskilt avsedda platserna. Respektlösheten mot parkeringsförbudet skapar stora problem för bussförare som inte kan stanna på en avsedd plats. Finns funktionshindrade passagerare på bussen är detta naturligtvis ett stort bekymmer. Påföljden för överträdelser av parkeringsförbud bör skärpas för att stävja missbruket. Möjligheten att öka parkeringsböterna och övriga påföljder vid dessa överträdelser bör utredas. För att komma närmare nollvisionen minskar bredden på vägarna och sänker hastigheten på flera vägsträckor. För hög hastighet är ofta orsaken till dödsfall och svåra skador. Att sänka hastighetsbegränsningen för att minska skadeutfallet borde i teorin vara både enkelt och billigt. I verkligheten kan detta dock vara kontraproduktivt eftersom bilister kan tappa respekten för den skyltade hastigheten. Vid en för lågt satt hastighetsbegränsning kan trafikflödet upplevas som långsamt och förare kan därmed tappa både koncentrationen och respekten för trafikreglerna, vilket kan innebära att förare väljer att rattsurfa eller annat som ökar olycksrisken. Hastighetsbegränsningarna behöver ses över, för att i vissa fall sänka och i andra fall höja dem. Detta för att bilisterna ska känna att hastighetsbegränsningarna är motiverade och därmed öka acceptansen för gällande hastighetsgränser. Samtliga vägsträckor behöver ses över och hastighetsanpassningar göras utifrån vägarnas skick, trafikbelastning och utformning. Automatiserade fartkameror (ATK) är ett effektivt sätt att få ner hastigheten på våra vägar och de så kallade ”plåtpoliserna” har även en dämpande effekt på medelhastigheten. Även om kamerorna har en viss inverkan på medelhastigheten kan tekniken dock aldrig ersätta fysiska kontroller på vägar. Förutom hastighetsöverträdelser finns det få allvarliga trafikbrott som kan upp med hjälp av en ATK. Ett problem med ATK är dock att man måste kunna identifiera föraren för att kunna utfärda böter. Föraren kan exempelvis dölja sitt ansikte, medvetet eller omedvetet, och därmed undgå böter. är det enbart föraren som kan bötfällas och det krävs att polisen kan bevisa vem som verkligen framförde fordonet vid den aktuella tidpunkten. Det är en grannlaga uppgift som alltför ofta innebär att ärenden läggs ner. Prioriteten är dock att fysisk närvaro av kontrollpersonal på våra vägar är viktig i kampen mot höga hastigheter, aggressiv körning, olovlig körning, brukande av avställda fordon, brukande av fordon med skatteskulder samt alkohol- och drogfylla. Det måste vara möjligt att lagföra dem som begår ett brott om man ska komma till rätta med särskilt allvarliga överträdelser på vägarna. Möjligheten till ägaransvar vid de tillfällen som förare inte kan identifieras behöver utredas. skärpa lagen gällande bältesanvändning utreda problematiken med bilmålvakter skärpa lagen gällande överträdelser av lastzoner se över alla vägsträckor och hastighetsanpassa dessa utifrån vägarnas skick, trafikbelastning och utformning utreda möjligheten till ägaransvar gällande automatiserade fartkameror. 15 Säkerhetsanordningar på svenska vägar 15.1 Insatser mot alkohol vid bilkörning En alltför hög andel förare kör påverkade i trafiken och utgör därmed en fara för sig själva, men även för andra trafikanter och egendom. Antalet onyktra eller drogpåverkade förare ökar dessutom. Ratt- och drogfylleri är ett stort problem ur trafiksäkerhetssynpunkt och måste bekämpas med kraft. De drog- och alkoholrelaterade kontrollerna behöver öka. Vidare kan konstateras att ny teknik kan minska risken för att en påverkad förare framför ett fordon. Alkolås och ögonscanner är exempel på sådan teknik. Många arbetsplatser inom yrkestrafiken har alkolås på sina fordon men det finns ännu ingen teknik som hindrar drogfylla. Regeringen ska se över denna fråga och ta fram förslag för att minska drogpåverkan i trafiken. Uppförandet av alkobommar i våra hamnar är positivt och förbättrar trafiksäkerheten på vägarna. Tyvärr finns det inom färjetrafiken både yrkeschaufförer och vanliga bilister som inte kan motstå frestelsen att inta alkoholhaltiga drycker under resans gång. Genom att placera ut alkobommar i hamnar sänder man ut proaktiva signaler om vad som inte accepteras när det gäller alkohol och framförande av fordon. Arbetet med att förse alla hamnar med alkobommar ska prioriteras eftersom alkoholrelaterade olyckor är kostsamma för samhället. Den stora farhågan gällande hamnarna ligger i trafikflödet och hur införandet av ytterligare alkobommar påverkar exempelvis lossningen av fartyg eller köer vid utfarterna. Det är viktigt att följa upp detta när det gäller bland annat placering av bommar och hur många bommar som är effektivt att ha. Detta för att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta utan att hindra trafikflödet i hamnarna. 15.2 Säkra vägräcken för alla Vägräckens huvudsakliga uppgift är att hindra avåkningar och att fordon kör över till mötande trafik. Vägräcken finns i flera olika utföranden men har det dock byggts flest vajerräcken. Dessa är bra för bilar och lastbilar, men tyvärr rena dödsfällor för motorcyklister. Ur denna synpunkt utgör de oskyddade stolparna med skarpa kanter, men även själva vajern, det största problemet. Vägräcken är kostsamma och nödvändiga ur trafiksäkerhetssynpunkt, men vi menar att trafiksäkerhet ska gälla alla i trafiken. Hänsyn ska tas till alla i trafiken, även till motorcyklister, vid planering av nya vägräcken. Lämpligt avstånd till framförvarande fordon är svårt att avgöra. Tresekundersregeln är ett bra mått men är inte alltid lätt att tillämpa. Genom att man upplyser med skyltar och markeringar på vägbanan kan vägtrafikanter enklare hålla avstånden till framförvarande fordon. 15.4 Säkra rast- och uppställningsplatser I takt med att har tagit bort många rastplatser har möjligheten för privatbilister och yrkesförare att stanna minskat. Anledningen till att rastplatser stängts ner är bland annat problem med nedskräpning. Rastplatser ockuperas av fordon och förare som använder dessa som bostäder och uppställningsplatser, det förekommer skadegörelse på inventarier och byggnader och rastplatser utsätts för stölder av sanitetsutrustning. Inte sällan förekommer inslag av grövre kriminalitet på rastplatser gällande exempelvis dieselstölder och stölder ur fordon. Väg E6 utmed är hårt drabbad av så kallade vägpirater. Sammantaget medför dessa problem att förare undviker att köra in på rastplatser. En annan anledning till att förare väljer att köra vidare kan bero på att en rastplats är stängd eller att den är så kraftigt nedsmutsad att den utgör en sanitär olägenhet. Utbyggnad av säkra uppställningsplatser behövs för möjligheten att sträcka på benen eller ta ut sin lagstadgade dygnsvila, och för att slippa grov kriminalitet. Behovet av bevakade ytor ökar och finns bara ett fåtal säkra uppställningsplatser; därför måste samhället skyndsamt investera i ytterligare platser utmed de större vägarna. ska ges i uppdrag att utreda möjligheten att skapa fler säkra uppställningsplatser och att åtgärda bristerna på befintliga rastplatser. 15.5 Falluckor i vägar Vid särskilt utsatta platser kan även incidenter i låga hastigheter med fordon resultera i svåra olyckor. Som motåtgärder förekommer flera olika typer av fartdämpande hinder. Tyvärr har fartdämpande åtgärder blivit nödvändiga eftersom vissa fordonsförare håller alltför hög hastighet där oskyddade trafikanter vistas, det gäller inte minst barn. Dessvärre har fartdämpande vägbulor orsakat arbetsmiljöproblem för yrkeschaufförer. Bussar i linjetrafik kan exempelvis köra över ett flertal vägbulor under ett arbetspass. Fartdämpande åtgärder är positivt, men de som används behöver standardiseras och vara skonsamma för yrkesförare. Användandet av så kallade falluckor kan vara en lösning, med funktionen att så länge fordonet rör sig i laglig fart är även farthindret i normalt uppfällt läge. Möjligheten att införa ett standardiserat farthinder som liknar ”falluckor”, ska utredas. Förare som kör buss inom kollektivtrafiken har vissa svårigheter att upptäcka alla potentiella faror . Ett stort problem är att fotgängare och cyklister inte alltid ser eller uppmärksammar fordon i kollektivtrafiken. Samhället måste sträva efter att minska antalet olyckor i trafiken, inte minst gällande gruppen cyklister och gångtrafikanter. Genom att införa fler säkerhetsåtgärder, särskilt inom kollektivtrafiken, kan man undvika många av dessa olyckor. Det behöver utredas om det vid upphandling av kollektivtrafik ska finnas krav som innebär att fordon ska utrustas med så kallad mobileyeteknik eller liknande, teknik som varnar för andra trafikanter med syftet att minimera olyckor. För att ständigt utveckla målet gällande nollvisionen behövs många delmål. Nykterhet i trafiken är ett viktigt delmål. Att minimera antalet berusade trafikanter på vägarna ska vara en prioriterad åtgärd. Det är förarens eget ansvar att inte framföra ett fordon då man har otillåten alkoholhalt i kroppen. Det finns hjälpmedel att ta till. En uppsjö av så kallade alkotestare finns; det är allt från billiga engångsalternativ till dyr teknik för . Generellt är dock att de billigare alternativen av alkotestare inte håller måttet, då flera tester påvisar stora skillnader i pålitlighet. Detta kan leda till en falsk trygghet för användaren. De apparater som inte håller måttet ska inte kunna säljas. Alla alkomätare som säljs ska vara godkända av ett ackrediteringsföretag. Infrastruktur och transporter där många människor är i rörelse kan utgöra mål för terrorattacker. har redan drabbats av terrordåd; senast användes lastbil. Det går inte att veta var eller när nästa attack äger rum, men beslutsfattare måste vara förutseende och agera proaktivt innan ett nytt terrordåd äger rum. Tyvärr är svensk infrastruktur i sin helhet sårbar för denna typ av illdåd och därmed även våra demokratiska värderingar. Med betoning på rikets säkerhet föreslås en utredning med hög säkerhetsklassning gällande att terroristsäkra svensk infrastruktur. se över de tekniska möjligheterna att minska drog- och rattfylleriet öka antalet alkobommar i hamnar att hänsyn ska tas till motorcyklister vid planering av vägräcken säkerställa avstånden i trafiken genom fysiska markeringar utreda möjligheten att skapa fler säkra uppställningsplatser åtgärda brister på befintliga rastplatser utreda möjligheten att införa ett standardiserat farthinder utreda införandet av mobileye i kollektivtrafiken att alkomätare ska vara godkända av ett ackrediteringsföretag 16 Svenska vägar med miljö i fokus Strävan att nå ett långsiktigt hållbart samhälle måste inkludera alla transportsätt och innehålla mer övergripande parametrar som konkurrens, tillväxt och globala utsläpp. Specifika transportmedel kan orsaka mer eller mindre miljöpåverkan vid beräkning av en enskild transport. För att minska den nationella och den så viktiga globala miljöpåverkan måste även det globala koldioxidläckaget tas med i beräkningarna. Reella miljöåtgärder som resulterar i minskade utsläpp är positivt. Men att lägga för stor administrativ eller ekonomisk miljöbörda på exempelvis svenska åkerier anser vi snedvrider konkurrensen, minskar den svenska tillväxten och riskerar att flytta utsläppen till andra nationer där miljökraven inte är lika hårt kontrollerade. förekommer oseriösa och i vissa fall även kriminella utländska aktörer på den svenska marknaden och detta resulterar i en kraftigt ökad miljöpåverkan i form av ökat slitage på våra vägar, större användning av så kallad ”fuldiesel”, ökad nedskräpning, farligt avfall på rastplatser och ökade koldioxidutsläpp. Listan kan göras lång när det gäller negativa miljöeffekter, men detta kan delvis undvikas genom bättre kontroller av den oseriösa trafiken och mer förnuftig politik. Prioriteringar för svenska vägar med miljö i fokus är därför i första hand att stoppa den oseriösa trafiken och att politiska beslut ska prioritera ett minskat globalt koldioxidläckage. Det är positivt att transportnäringen bidrar med egna lösningar genom smarta logistikfunktioner som eliminerar exempelvis tomkörningar och medverkar till att leveranser sker på tider utanför höga trafiktoppar samt övrig teknisk utveckling av fordon och bränsle. Kontroller, forskning och smarta lösningar ska premieras genom långsiktig politisk konsensus. minska negativa miljöpåverkande effekter genom ökade kontroller att minskat globalt koldioxidläckage ska premieras