ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H6023057 · 2019-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:68 Ändring av övergångsbestämmelse avseende behörighetsreglering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga övergångsperioden med , till , och tillkännager detta för regeringen. anser att införandet av behörighetsregler för myndighetsutövningen i barn- och ungdomsvård är ett viktigt steg för att öka kvaliteten och rättssäkerheten i verksamheten. Socialsekreterarnas yrkesutövning handlar om avgöranden och avvägningar i svåra situationer exempelvis vid barnmisshandel, sexuella övergrepp och andra allvarliga missförhållanden i hemmet. Därför anser vi det viktigt att så fort som möjligt säkerställa rättssäkerhet och kvalitet i barn- och ungdomsvård. Då många arbetsgivare och arbetstagare haft svårigheter med validering och komplettering av utbildningar utifrån föreskrifterna, som ändrades så sent som , så anser vi det trots allt motiverat att förlänga övergångsperioden med , till . Per Ramhorn (SD)
mot · H6023058 · 2019-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elektronisk övervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt brott benämnt ”överträdelse mot elektronisk övervakning” och tillkännager detta för regeringen. Vi anser att det finns en rad problem med den ordning som gäller för villkorligt medgiven frihet. föreslår ett avskaffande av den starka presumtionen för villkorlig frigivning efter att två tredjedelar av ett fängelsestraff avtjänats. I stället bör i återfallspreventivt syfte en prövotid som kan jämföras med vad som gäller vid villkorlig frigivning förläggas efter att det utdömda fängelsestraffet avtjänats. Att gärningsmän inte avtjänar hela det straff de döms till är ofta en förvirrande omständighet för allmänheten. Således bör det anses som en mer förutsebar systematik att nyttja vad som anförts ovan. Det speglar bättre en ordning där allmänheten förstår vilka straff som döms ut i praktiken och skulle även i praktiken leda till en längre inkapacitering hos de som per definition inte kan förutses rehabiliteras. ställer sig i allmänhet positiva till de skärpningar som faktiskt sker genom propositionen gällande hur övervakning under villkorlig frigivning sker. I vissa fall önskar vi dock att skarpare förslag hade lagts fram. En grund där vi särskilt vill se skärpta åtgärder är användandet av elektronisk övervakning av de som villkorligt frigetts. Det är synnerligen angeläget då den dömde har dömts för något brott mot person. Således bör elektronisk övervakning kunna dömas ut som en del av straffet, i proportion till brottets allvarlighet där vålds- och sexualbrott mot personer utgör sådana omständigheter där verktyget alltid ska användas för att se till att brottsoffret inte kommer att tvingas möta sin förövare ute i samhället där brottsoffret ska vara fredad. Besläktat med detta bör även ett nytt brott införas i svensk lag. Brottet föreslås benämnas ”överträdelse av elektronisk övervakning” och bör utgå från att en person som står under elektronisk övervakning noteras av den handhavande myndigheten om han eller hon bryter mot de föreskrifter som åligger. Detta brott bör införas oaktat om ställer sig bakom föreslagna metod där övervakning sker efter det utdömda fängelsestraffet där villkorlig frigivning inte sker eller enligt nuvarande ordning då den sker. Brottet syftar till att ge brottsoffret en skälig chans att inte möta gärningsmannen efter en händelse som kan vara den mest traumatiska i hans eller hennes liv.
mot · H6023060 · 2019-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:81 Stärkt ordning och säkerhet i domstol ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot elektronisk utrustning med kamerafunktion i rättssalar och tillkännager detta för regeringen. Med anledning av regeringens proposition 2018/19:81 om stärkt ordning och säkerhet i domstol så anser att ett totalförbud mot elektronisk utrustning som kan ta bilder eller filma ska gälla i rättssalar. Samtliga personer som deltar i en domstolsförhandling kan påverkas av att åhörare använder en kamera under en förhandling. Att endast reglera att utrustning med kamerafunktion ska vara avstängd och undanstoppad hindrar inte att någon vid ett kortare tillfälle synliggör en avstängd mobiltelefon, vilket kan uppfattas av en målsägande som att bilder tas och då påverka målsäganden negativt i sin medverkan. Genom ett totalförbud mot att ta med sådan teknisk utrustning in i rättssalen får vi en tillförlitlig garanti som ger trygghet åt deltagare i förhandlingar och som reducerar risken för ordningsstörningar med sådan teknisk utrustning. I remissvaren förordar ett absolut förbud mot elektronisk utrustning i rättssalarna. Regeringens skäl för att inte förorda ett absolut förbud är att det skulle innebära praktiska konsekvenser. Som exempelvis förseningar vid in- och utpassering när utrustning som inte får tas med in ska identifieras, förvaras och lämnas tillbaka. anser att det är ett mindre problem som går att lösa. I många rättssalar finns larmbågar där elektronisk utrustning separeras vid kontroller, och låsbara skåp i anslutning till rättssalar skulle kunna användas för att lämna ifrån sig utrustning där ingen särskild procedur påkallar personell uppmärksamhet när personer ska ta tillbaka sin utrustning efter en rättegång. Sammantaget anser att fördelarna med ett absolut förbud mot ovan nämnd elektronisk utrustning i rättssalarna överväger nackdelarna.
mot · H6023061 · 2019-04-10 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:90 Nordiskt samarbete 2018 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklad rapportering av det arktiska samarbetet kan ske inom ramen för regeringens skrivelse om Nordiska ministerrådets arbete eller i en särskild skrivelse och tillkännager detta för regeringen. har uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i det arktiska området, såväl som om verksamheten i och , och att detta kan ske i samband med den årliga skrivelsen till om det nordiska samarbetet eller i särskild ordning. Tyvärr fortsätter regeringen att ignorera utskottets önskan. Rapporteringen från behandlas alltjämt styvmoderligt i skrivelsen. nämns endast i förbigående, som en del av annan rapportering. För är skrivningarna något mer utvecklade, även om de också ter sig vara i minsta laget givet ordförandeskap i . Det är därför uppfattning att regeringen inte återkommit till om det arktiska samarbetets utveckling och inriktning så att det blir möjligt att följa upp. Verksamheten i såväl som i betraktas som viktigt och röner allt större uppmärksamhet men inte i regeringens redogörelser till . Detta trots tydliga uttalanden från under tidigare behandlingar. Utifrån regeringens rapportering av Arktissamarbetet i skrivelsen om verksamhet är det tydligt att det finns stora behov av att utveckla inte bara rapporteringen utan också samarbetet, med tydligare fokus på resultat. Det är utifrån skrivelsen oklart vad regeringen driver när det kommer till . Det är anmärkningsvärt eftersom , och för den delen Barents, ökar alltmer i betydelse ur flera perspektiv. Inte minst ser vi effekterna av klimatförändringarna i dessa känsliga områden. Effekterna av klimatförändringarna i är tydliga, på både människor och djur. Mer behöver göras för att skydda de känsliga områdena kring . vill exempelvis att reservat ska etableras för att skydda området från exploatering genom olje-, gas- och mineralutvinning samt havsfiske och för att skydda invånarna, och vill att regeringen ska driva det. Nordområdena är inte bara viktiga ur ett klimat- och miljöperspektiv, utan får också allt större betydelse i ett säkerhetspolitiskt perspektiv. påverkar också vårt nordliga närområde då de rustar militärt i Arktis- och Barentsområdena. Det är en utmaning för oss och våra grannar och . Det är viktigt att söka bibehålla som ett lågspänningsområde.
mot · H6023062 · 2019-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydligare koppling mellan bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och den villkorliga frigivningen och tillkännager detta för regeringen. Att kunna komma tillbaka i arbete efter avtjänat straff är grundläggande för möjligheten till återanpassning. För att förbättra de intagnas förutsättningar på arbetsmarknaden är arbetsdrift och utbildning därför av stor betydelse för att öka möjligheterna för dem att komma tillbaka till ett liv fritt från brott. Detsamma gäller intagnas möjligheter att genomgå utbildningsinsatser. vill att det ska vara tydligt för de intagna som inte deltar i arbete, utbildning eller programverksamhet att detta kan få konsekvenser för deras verkställighet exempelvis i form av uppskjuten villkorlig frigivning. Även Kriminalvårdens behandlingsprogram är centrala för att den intagne ska kunna lämna ett liv med droger och kriminalitet. vill att målet ska vara att alla intagna som är i behov av behandling för kriminalitet, missbruk, aggressioner eller våldsamt beteende ska genomgå Kriminalvårdens behandlingsprogram. har tidigare i tillkännagivanden till regeringen krävt bl.a. att regeringen skärper reglerna om villkorlig frigivning för dem som återfallit i likartad brottslighet och att regeringen överväger om gärningsmän som dömts för vålds- eller sexualbrott bör ha en skyldighet att delta i lämpliga behandlingsprogram. Regeringen har i den aktuella propositionen lyft att det kräver ytterligare underlag att föreslå en ordning som innebär en tydligare koppling mellan bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och den villkorliga frigivningen. anser att det bör få konsekvenser för den intagnes möjligheter att få permission och villkorlig frigivning att vägra att delta i ett behandlingsprogram eller andra återfallsförebyggande åtgärder. vill att regeringen tillsätter en utredning med fokus på detta.
mot · H6023068 · 2019-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet avslår regeringens proposition 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. Regeringen föreslår i propositionen att skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet återinförs. Förslaget är ett resultat av att bifallit och reservation i finansutskottets betänkande med anledning av regeringens budgetproposition . Av reservationen framgår att och bl.a. föreslår att ska tillkännage att regeringen ska återkomma med förslag om skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet enligt utformningen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1). Utöver detta ska ansöknings- och årsavgiften för organisationer som ansöker om respektive godkänns som gåvomottagare tas bort för att stärka en livaktig ideell sektor. Reglerna föreslås träda i kraft . Det är tydligt att regeringens sväng högerut fortsätter då de väljer att gå vidare med gåvoavdrag, precis som de gjorde med avskaffandet av avdragsrätt för fackföreningsavgiften. är även kritiskt till att regeringen hastar fram denna skatteförändring. Det hade varit att föredra om den i stället hade hanterats inom ramen för kommande budgetprocesser och den skattereform som aviserats med januariöverenskommelsen. har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. Vi anser dock att det är mycket bättre att satsa pengar på den offentliga välfärden, som vi alla är med och bestämmer över och som fördelas efter behov, än på skatteavdrag för gåvor till vissa utvalda organisationer. anser att det är positivt att människor ger gåvor till ideell verksamhet och att den ideella sektorn kan och bör stöttas på olika sätt; vi menar dock att detta bör ske på andra sätt än genom ändringar i skattesystemet. Skattesystemets uppgift är i första hand att ange den skattepliktiga inkomsten och att ta ut skatt samt i bästa fall fungera omfördelande mellan hög- och låginkomsttagare. Regeringens förslag om återinförd skattereduktion har ett annat syfte, nämligen att stimulera medborgarna till ett ökat givande. Enligt vår uppfattning bör skattesystemet inte användas på detta sätt. är skattesystemet riggat för de rikaste. De ekonomiska klyftorna i ökar, och det löses inte med gåvoavdrag. Det ska inte komma från enskildas vilja att skänka pengar till välgörenhet. Skatt efter bärkraft borde styra. Människor ska inte behöva förlita sig på att det ska skänkas pengar och gåvor till ideell verksamhet. Vi behöver en stark välfärdsstat för att bygga ett mer jämlikt samhälle. bör därför avslå regeringens proposition 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. Detta bör besluta. Nooshi Dadgostar (V) Ciczie Weidby (V)
mot · H6023073 · 2019-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:89 Höjt tak för rutavdrag avslår regeringens proposition 2018/19:89 Höjt tak för rutavdrag. I propositionen föreslås att det nuvarande taket för RUT-avdrag för personer som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång höjs från till per person och beskattningsår. Det innebär att taket för RUT-avdraget blir för samtliga. RUT-avdraget innebär att du som privatperson får göra avdrag från din skatt för kostnaden när du anlitar någon för vissa hushållsnära tjänster. Till de hushållsnära tjänster som omfattas av RUT-avdraget hör bl.a. (med vissa förbehåll) städarbete, tvättning, snöskottning, häck- och gräsklippning och barnpassning. Skattesubventionen i RUT-avdraget uppgår till av arbetskostnaden upp till ett tak på för personer , och för personer . Det är det förstnämnda taket som föreslås höjas till . har inget emot hushållsnära tjänster. Det vi vänder oss emot är att dessa skattesubventioneras. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster är därtill ojämnt fördelad över inkomstfördelningen. I figuren nedan visas dels hur stor andel av personerna i respektive inkomstskikt som gör RUT-avdrag, dels hur stora de genomsnittliga avdragsbeloppen är inom respektive inkomstskikt. I låg- och medelinkomstskikt, med inkomster på 100 000–, används RUT-avdraget av , medan andelen som använder RUT-avdrag i inkomstskiktet kronor uppgår till . Personerna i de högre inkomstskikten som använder gör det också för större belopp. I det översta inkomstskiktet ligger det genomsnittliga RUT-avdraget , vilket kan jämföras med 4 000–i snitt i mer normala inkomstlägen. Detta innebär i praktiken att låg- och medelinkomsttagare subventionerar höginkomsttagares städhjälp. Detta är inte bara orimligt och orättfärdigt, utan det är också ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Pengarna som används för att skattesubventionera städhjälp m.m. skulle i stället kunna användas för att t.ex. bygga ut , göra den mer tillgänglig och billigare. Regeringen vill nu alltså bygga ut detta system genom att tillåta skattereduktion för högre belopp. I sin konsekvensanalys bedömer regeringen att den ekonomiska ojämlikheten kommer att öka som ett resultat av förslaget, och sysselsättningseffekten av reformen beräknas som mycket begränsad. bör avslå regeringens proposition 2018/19:89 Höjt tak för RUT-avdrag. Detta bör besluta. Figur 1 Skattereduktion för , 2017 Medelvärde för personer med reduktion samt andel per inkomstskikt Källa: SCB (Inkomster och skatter). Nooshi Dadgostar (V) Ciczie Weidby (V)
mot · H6023078 · 2019-04-24 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:87 om statens vägledning av tillsyn ställer sig bakom det som anförs i motionen om lika och förutsägbar tillsynsprövning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Staten har det övergripande ansvaret vad gäller tillsyn för att kontrollera om de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter efterlevs. Det operativa ansvaret har däremot i flera fall delegerats till landets kommuner. Det har framkommit kritik mot vissa delar av den kommunala tillsynen, och det är därför viktigt att staten där tar sitt ansvar för att försäkra sig om att tillsynsvägledningen sker på ett korrekt sätt. påtalar i sin granskning att det krävs en tydligare organisationsstyrning som ger en mer ändamålsenlig och rättssäker tillsyn på flera områden. Det krävs även en bättre uppföljning som ger långsiktighet för berörda parter. Det skulle också ge möjlighet till mer samstämmighet nationellt. pekar även på att vissa myndigheter som tillhandahåller ett omfattande vägledningsmaterial som svarar mot inspektörernas behov medan andra myndigheter inte har det. Ett mer lättolkat och användarvänligt material/ regelverk med den typen av arbetssätt som förebild skulle därför ge ett mer effektivt arbete och mer effektiv ansvarsfördelning. Enligt har myndigheterna inom vissa områden valt en ineffektiv arbets- och ansvarsfördelning mellan central och regional nivå, till följd av en otydlig organisationsstyrning från regeringen. Därför måste regeringen tydliggöra ansvaret inom respektive område. delar bild och vill dessutom understryka vikten av en lika och förutsägbar tillsynsprövning i hela landet för att alla kommuner ska få samma tillämpning och att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att förbättra likvärdigheten. Kopparklint (M)
mot · H6023081 · 2019-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:94 Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattebeloppen för bensin och diesel ska räknas om enbart på faktiska förändringar i konsumentprisindex (KPI) även efter och tillkännager detta för regeringen. är ett land med stora avstånd. Många av dem som bor på landsbygden saknar fungerande kollektivtrafik. Dessa människor har i stor utsträckning påverkats av den rödgröna regeringens skattehöjningar på drivmedel. Detta motsätter vi oss. Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte missgynnas med en straffbeskattning på bensin och diesel för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. och budget medför en frysning av överindexeringen av drivmedelsskatter, och innebär att skatten på drivmedel 2019 i stället ska räknas upp i takt med andra prisökningar i samhället, dvs. konsumentprisindex (KPI), och inte med KPI plus . Denna ändring ska ske från men upphör enligt regeringens proposition 2018/2019:94 då skatten höjs med KPI plus igen. Det steg som togs i budgeten var för del ett första steg och anser att det är av vikt att skattebeloppen för bensin och diesel räknas om enbart på faktiska förändringar i KPI även efter . Boriana (M)
mot · H6023082 · 2019-04-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2018/19:97 om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om integration som jämställdhetspolitiskt delmål för att stärka jämställdhetsintegreringen av integrationspolitiken och tillkännager detta för regeringen. Liberalerna har länge framhållit att hela den svenska integrationspolitiken måste genomsyras av ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Så är det inte . Kopplingen mellan den rådande integrationspolitiken och arbetet för jämställdhet är alltför svag. Detta bekräftas nu av . konstaterar bl.a. att regeringens redovisningar inte ger en tillräckligt god bild av vad den generella arbetsmarknadspolitiken innebär för utrikes födda kvinnor och män. I förvärvsarbetar kvinnor i hög utsträckning. Men alltför många utrikes födda kvinnor, framför allt de som kommer som asylsökande eller anhöriginvandrare, saknar jobb och egen lön. Flera av transfererings- och stödsystemen skapar inlåsningseffekter, vilket håller kvar många kvinnor i hemmet och i bidragsberoende. Utrikes födda män kommer snabbare in på arbetsmarknaden än utrikes födda kvinnor. En viktig orsak är att nyanlända kvinnor i mindre omfattning deltar i olika arbetsförberedande insatser jämfört med män. De registreras senare hos Arbetsförmedlingen och påbörjar sfi senare än män. Ju det tar innan en person är inskriven hos Arbetsförmedlingen, desto mer försenas inträdet på arbetsmarknaden. Utrikes födda kvinnor ska på samma sätt som inrikes födda kvinnor ha en egen lön att leva på, vilket ökar kvinnors självständighet gentemot samhället och sina partner. Vi vill se ett tydligare fokus på att snabbare få in fler nyanlända kvinnor på arbetsmarknaden. Kvinnor och män måste mötas av samma förväntningar och krav på att jobba, och svenska myndigheter ska inte bidra till att traditionella könsroller upprätthålls. För att synliggöra jämställdhet i integrationen som en prioriterad uppgift inom jämställdhetspolitiken anser Liberalerna att regeringen bör införa ett nytt delmål om integration i målstrukturen för jämställdhetspolitiken, förslagsvis uttryckt på följande vis: ”Kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i .” När detta förslag har behandlats av har det avvisats, senast med argumentet att frågan får ”anses rymmas inom den rådande delmålsstrukturen på integrationsområdet” (bet. 2018/19:AU8 s. 9). Kritiken från visar att detta inte är tillräckligt. För att ytterligare stärka jämställdhetsintegreringen av integrationspolitiken, utöver och vid sidan av de åtgärder som följer av januariavtalet, anser Liberalerna därför att integration behöver bli ett eget politiskt delmål inom jämställdhetspolitiken. Gulan Avci (L)
mot · H6023085 · 2019-04-25 00:00:00 — Nyttan med flygskatten står därmed inte i proportion till kostnaderna. Flygsektorn ingår redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Vi vill därmed avskaffa den införda flygskatten och vi vill även se över driftstödet som är kopplat till merkostnader som uppstått till följd av flygskatten, samt administrativa kostnader. Avtrappad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet är i grunden positivt inställda till att gruvindustrins skattereduktioner av energiskatt och koldioxidskatt för diesel fasas ut. Vi motsätter oss däremot att det sker så snabbt som regeringen föreslår. har i stället en egen modell där vi stegvis avvecklar skattenedsättningen för gruvdieseln för att branschen ska ges en möjlighet att anpassa sig till de nya förutsättningarna.