ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7021131 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att verka för en integrerad sex- och samlevnadsundervisning i skolan och tillkännager detta för regeringen. var först i världen med sexualundervisning 1955. Bakom låg första auktoriserade sexolog , en av och världens främsta pionjärer inom ämnet sexologi. För den insatsen fick hon ta emot guldmedalj av för sexuell hälsa. Sex och samlevnad ingår som en integrerad del i många av kurs- och ämnesplanerna både i och på gymnasiet. Men det finns flera skolämnen med en outnyttjad potential för sex- och samlevnadsfrågor. I geografi kan man prata om sex ur ett rättighetsperspektiv och i religion kan man arbeta med sexualitetens roll genom att diskutera hur olika religioner förhåller sig till sexualitet, lust och kärlek och hur det förändras beroende på var man befinner sig i världen. Hur sexualundervisningen i skolan ser ut är väldigt olika i vårt land och den håller olika hög kvalitet, ibland till och med på en och samma skola. Rektors styrning och kommunernas inställning i frågan har betydelse för kvaliteten. Det bör övervägas huruvida sexualundervisningen borde bli mer normkritisk och metodmedveten. Man bör arbeta efter metoder medvetet och granska dem på samma sätt som att man är medveten om att det finns en risk att läraren tar med sina egna personliga normer och värderingar in i undervisningen. Det finns en risk att synen på sexualitet i undervisningen ofta är heteronormativ, men också fast i synen på mäns och kvinnors sexualitet. Vi måste slå hål på bilden att kvinnor inte har egen sexualitet utan bara har den i förhållande till män. Det är en viktig del i det förebyggandet arbetet mot sexuellt våld och övergrepp. Det handlar om genus. Det är viktigt att kunna visa på det sambandet i samhället – att det är ett större problem än att det ligger hos eleverna själva. Kunskapen är viktig men tiden saknas. Sex och samlevnad är stora och viktiga ämnen. Sexualundervisningen i skolan borde vara ämnesövergripande och ett inslag som löpande återkommer . Lärarutbildningen skulle kunna ta ett större ansvar för frågan. Svårigheter att hantera frågor som rör sexualitet är en nackdel både för lärare och för elever. Lärarstudenterna kommer att komma i kontakt med frågor kring identitetsskapande och sexualitet – oavsett vilken åldersgrupp de kommer att arbeta med. En svår frågeställning som kan komma upp är hur man gör när elever av olika skäl, till exempel på grund av religiösa skäl, inte får delta i sex- och samlevnadsundervisning för sina föräldrar. Kunskapen om hur man hanterar dessa frågor borde finnas på skolorna. Dessa frågor är bara några av frågorna som man som lärare ofta stöter på i skolans vardag – man behöver inte undervisa i sex och samlevnad för att möta dem. Det blir också tydligt att det saknas ett forum för att kunna diskutera kring dessa frågor i lärarutbildningen.
mot · H7021132 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förtydliga skollagen så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan och tillkännager detta för regeringen. Skolan ska huvudsakligen vara avgiftsfri men obetydliga kostnader får tas ut vid enstaka tillfällen, säger skollagen. På står det att läsa: ”Eleverna ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg utan kostnad. Men det får finnas enstaka inslag av små kostnader för eleverna, till exempel en färdbiljett eller en mindre entréavgift till ett museum.” Svensk skola är alltså inte helt avgiftsfri och därmed inte heller jämlik. Otaliga rapporter visar hur avgifter i skolan, om än små, skapar stor oro hos föräldrar och elever. Hundralappen till skridskoavgiften eller matsäcken till utflykten betyder för många familjer att man får välja mellan att sjukanmäla för låtsasmagont eller att avstå från att handla mjölken och brödet till familjen den veckan. Allt fler barn väljer själva att avstå från att delta vid aktiviteter och inte ens berätta för föräldrarna hemma om utflykten – väl medvetna om att deras föräldrar inte har råd att lägga ännu en femtiolapp för en skolutflykt. Det går att ifrågasätta om det är värdigt ett välfärdsland som , som gör till svensk lag, att inte ha en helt avgiftsfri skola. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. Skolorna hävdar dock ofta att aktiviteter som är förenade med kostnader är frivilliga och att man då ordnar alternativ verksamhet för de elever som inte vill delta. Detta är inte förenligt med värdegrunden och principen om lika tillgång till utbildning. Elever ska inte behöva avstå från gemensamma aktiviteter på grund av att aktiviteterna är förenade med kostnader. Eftersom huvudmännen för skolverksamheten tolkar skollagen olika bör det övervägas huruvida skollagen ska förtydligas, så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan.
mot · H7021133 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision och en översyn av den ekonomiska familjepolitiken med syfte att bekämpa barnfattigdomen i och tillkännager detta för regeringen. I ett demokratiskt välfärdssamhälle är det en självklarhet att alla barn ska få lika goda förutsättningar att lyckas i livet. Alltför många barn växer dock upp i hushåll med knappa ekonomiska marginaler. Skillnaderna i ekonomiska förutsättningar i olika hushåll riskerar att slå hårt mot barns självförtroende och självkänsla, vilket får livslånga konsekvenser för barnens utveckling. Därför behövs kraftfulla insatser för att bekämpa barnfattigdomen. Bristen på ekonomiska marginaler innebär för många barn att kylskåp och skafferier står tomma och att barnen därmed riskerar att gå med tomma magar. Det innebär också att barnen inte kan bekosta aktiviteter som andra barn deltar i, såsom kultur- och idrottsaktiviteter. För barnen är det inte heller en självklarhet att få sin födelsedag firad eller att kunna åka bort under loven på en sol- eller skidsemester. Men den innebär också sånt som många av oss tar för givet. Exempelvis hur 50-lappen till skridskohyrningen eller matsäcken till utflykten skapar en enorm ångest och oro för både barn och föräldrar. Eller hur magontet kryper sig tätt inpå när vintern närmar sig med vetskapen om att nya vinterkläder måste inhandlas då de förra växts ur. Enligt Rädda Barnens senaste årsrapport om barnfattigdom i lever 186 000 barn i ekonomisk utsatthet. Med detta menas att barnen växer upp i familjer som har en låg inkomststandard och som får försörjningsstöd. Men långt många fler familjer lever på marginalen och klarar inte av extra, men nödvändiga, utgifter. Forskning från av forskarna , där de undersökt inkomstfördelningens utveckling i , pekar på föräldrarnas utbildningsbakgrund som en viktig faktor. Hälften av alla barn som har föräldrar födda utomlands och med som mest grundskoleutbildning riskerar att växa upp i barnfattigdom. Vi vet också hur viktigt det är för barn att föräldrarna har ett arbete med schyst lön att gå till. Det är därför naturligt att det för att bekämpa barnfattigdomen krävs stora och riktade utbildnings- och arbetsmarknadsinsatser mot föräldrarna med målet att få dem i arbete till schysta löner. Barnbidraget har ett starkt folkligt stöd och gör störst skillnad för de barnfamiljer som har de minsta ekonomiska marginalerna. Därför behöver barnbidraget regelbundet höjas om det ska leva upp till sitt omfördelande syfte. Den svenska skolan måste vara helt avgiftsfri, och kultur-, fritids- och idrottsaktiviteter måste tillgängliggöras för att alla barn, oavsett storleken på förälderns plånbok, ska kunna delta. Barnfattigdomen är inte ödesbestämd och går att bekämpa om den politiska viljan finns. En nollvision för barnfattigdom och en översyn av den ekonomiska familjepolitiken med syfte att bekämpa barnfattigdomen i bör tas fram.
mot · H7021134 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en social bostadspolitik och tillkännager detta för regeringen. Klyftorna på bostadsmarknaden ökar och fördjupas – mellan stad och land, gammal och ung, mellan tätort och förort. Mellan den som har ekonomiska medel och den som saknar dessa. Den trygghet som rätten till en bostad innebär blir allt svårare att förverkliga och drabbar främst den som har en utsatt ställning i samhället. För att motverka denna utveckling räcker det inte med att bygga fler bostäder. En översyn av hur bostadspolitiken fungerar i stort behövs för att kunna hantera de övergripande problemen på bostadsmarknaden. För att möta utmaningarna på framtidens bostadsmarknad kommer det att krävs övergripande strukturella förändringar. Det behövs en bostadssocial översyn med fokus på att finna lösningar på de fördelningspolitiska problem som råder och fokus på de mest utsatta och inkomstsvaga i vårt samhälle.
mot · H7021135 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av om det ska vara obligatoriskt för alla att använda cykelhjälm när man cyklar, och detta tillkännager för regeringen. Cykelolyckor ökar i antal och ger lika många personskador som bilolyckor. Cykelolyckornas konsekvenser har varit ett dolt problem och därför har cyklisternas säkerhet varit lågt prioriterad. De huvudskador cyklister får i olyckor leder betydligt oftare till livslånga problem jämfört med andra skador. Därför är det extra viktigt att samhället känner till omfattningen så att rätt beslut kan tas när man ska arbeta förebyggande i trafiken. Av alla de cykelolyckor med huvudskador som registrerades på landets sjukhus hade ca 2 000 kunnat undvikas om cyklisten använt cykelhjälm. Två av tre vuxna struntar i cykelhjälmen enligt NTF – . I och med det är det långt kvar till mål 2020 på 70-procentig användning. Alldeles för många skadas i onödan. NTF förordar lag på hjälm för alla. Det har lagts stor kraft på att förhindra olyckor i biltrafiken. Mitträcken, hastighetsändringar och fartkameror har varit mycket effektiva. På cykelsidan finns inget som motsvarar de insatserna. Det cyklisten själv kan göra är att använda cykelhjälm; hjälmen har stor betydelse för att förhindra skallskador. finns en åldersgräns i lagen för cykelhjälm. Bra så långt men många tonåringar tar av sig hjälmen när tvånget upphör. Användningen av hjälm är som störst hos de barn som är yngst, där föräldrarna har möjlighet att bestämma. Sedan börjar barnen se hur de äldre ungdomarna och de vuxna gör, vilket gör att man oftast inte använder hjälm från tonårstiden. I likhet med vad som gäller för andra trafiksäkerhetsregler som vi har i fråga om t.ex. säkerhetsbälte och hastighetsbegränsningar ska lagstiftningen självklart omfatta alla åldrar.
mot · H7021136 · 2019-10-01 00:00:00 — Motion till 2019/20:1136
mot · H7021137 · 2019-10-01 00:00:00 — Minska regelbördan för företag inom besöksnäringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskad regelbörda för företag inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. Företag inom besöksnäringen upplever att deras vardag tyngs av krångliga regelverk och det får en negativ verkan på företagens möjlighet att utveckla och expandera sin verksamhet. I många fall är reglerna föråldrade och de är svåra att anpassa till dagens verksamheter, något som ovillkorligen måste åtgärdas. Ett exempel på en resurskrävande åtgärd som restaurangägare drabbas av är personalliggaren. Ett regelverk som hade sin givna och berättigade funktion när det infördes, men som i dagens verksamhet skapar en stor administrativ belastning för företagen. Med dagens teknik bör man kunna lösa personalredovisningen digitalt, kanske med direktuppkoppling till en server där sedan kontroller kan genomföras mot den sparade informationen. Inte ens kan se något egentligt värde i personalliggaren och då bör detta regelverk ses över, moderniseras eller rent av avskaffas. Syftet måste vara att komma åt de som fuskar och för att det målet skall nås måste regelverk och tekniska lösningar vara enkla att hantera och övervaka. Det skall vara lätt att göra rätt, både för företagaren och kontrollerande myndighet. En annan märklig regel är kravet på ”danstillstånd”. Om någon dansar på ett ställe som saknar danstillstånd måste ägaren se till att dansen upphör, annars kan det betraktas som en anordnad danstillställning och företagaren riskerar att drabbas av böter eller fängelse . Lagstiftningen är minst sagt föråldrad och måste ses över och anpassas till dagens förutsättningar. För övrig gav uttryck för att ”danstillståndet” skall avskaffas. I dagens plan- och bygglag (PBL) krävs det bygglov för säsongsuppställda . Ännu ett regelverk som skapar onödig byråkrati och som känns omodernt. Bara genom begreppet campingplats torde det stå klart för var och en att det är fråga om en plats för , husbilar, tält m.m. Bara för att belysa hur onödig och ineffektiv lagstiftningen är ges här ett exempel. På campingplats A kommer familjen in och ställer upp sin husvagn . övertar familjen samma plats och är det familjen tur att stå på platsen. Samtliga familjer campar med husvagn. I och med att platsen övertas av tre olika familjer anses det inte vara nödvändigt med bygglov. Väljer däremot familjen att stå på så kallad säsongsplats över krävs det bygglov. Var ligger logiken i detta förfarande? Platsen brukas för campingändamål av husvagnscampande familjer oavsett om de står i en eller ; ingenting ändras i sak mer än att namnen på de som bor där är olika. Besöksnäringen är en stor och viktig industri för landet och dessutom är näringen en stor och betydande arbetsgivare. Det är därför av yttersta vikt att denna viktiga näring kan utvecklas och skapa fler arbetstillfällen. Givetvis skall besöksnäringen regleras med regelverk precis som all annan verksamhet, men regelverket och tillämpningen av detsamma måste vara anpassat till dagens förhållanden. Det är inte särskilt rationellt att utöva tillsyn hos företagen med ett regelverk som är upp till , eller äldre.
mot · H7021138 · 2019-10-01 00:00:00 — Öka andelen kvinnliga företagare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp konkreta mål för att andelen kvinnliga företagare i ska öka och tillkännager detta för regeringen. visar i sin rapport att det kvinnliga företagandet i har ökat men att andelen kvinnliga företagare är låg. I den sektor där det finns flest kvinnliga företagare för dessutom regeringen en kontraproduktiv politik. Undersökningen visade att andelen företagsamma kvinnor nu ligger på av den kvinnliga arbetsföra befolkningen, vilket är den högsta nivån . Undersökningen visar även att andelen företagsamma kvinnor ökar brett i nästan alla län och i drygt 200 kommuner. Trots att kvinnors företagsamhet ökar till en ny rekordnivå är fortfarande sju av tio som ansvarar för ett företag män. Välfärdssektorn domineras fortfarande av kvinnor. Av de företagsamma inom välfärden var 2016 sex av tio kvinnor. Det är då oroande att regeringen har fört en politik där man genom olika förslag försöker motverka företag inom just välfärdssektorn. bör ge regeringen i uppdrag att såväl målsätta som vidta konkreta åtgärder för att öka andelen kvinnliga företagare i .
mot · H7021139 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om överskottet från vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften spelar en avgörande roll för hela elförsörjning. Norr om finns stora naturtillgångar som kommer hela till del. Det vore önskvärt att en större del av dessa naturtillgångar och resurser kunde stanna i . I får vattenkraftskommunerna intäkter från fastighetsskatt, naturresursskatt, koncessionsavgifter och koncessionskraft. En rapport från Energi visar att de kommuner som får störst intäkter från vattenkraften också har störst fria intäkter, det vill säga skatteintäkter och bidrag från kommunala utjämningssystemet, exklusive intäkter från vattenkraft, från skatt och bidrag från kommunala utjämningssystemet. Maxgränsen och minimigränsen för fastighetsskatten på kraftverken har utretts och ändrats . Anledningen till förändringarna var att de gamla reglerna hade negativa effekter på investeringsincitamenten. Enligt ett norskt utskottsbetänkande innebär inte intäkterna från vattenkraften netto så stora extra resurser för varje kommun om man tar hänsyn till det kommunala utjämningssystemet. Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att som ägare till placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politisk styrning. I många avseenden är en plats som är direkt olämplig för ett huvudkontor. Det finns stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför , och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Där finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Vidare borde delar av vinsterna från vattenkraften kunna användas till att bidra till att hela ges förutsättningar att utvecklas. Detta kan ske genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i med syfte att utveckla nya energikällor. Man kan även tänka sig att en viss ekonomisk del av varje producerad kilowatt får stanna i respektive län och gå till insatser för att utveckla entreprenörskap i skolan och infrastrukturen i den egna regionen. , inte minst när det kommunala skatteutjämningssystemet diskuteras och debatteras, kan man utifrån ett Stockholmsperspektiv påstå att är tärande i förhållande till . Utan naturtillgångarna i norr skulle vara betydligt fattigare. En av anledningarna är att produktionsanläggningarna finns i medan huvudkontorsfunktioner och staber med de högre tjänstemännen finns i och . Regeringen bör överväga att låta statliga företags huvudkontor och verksledningar lokaliseras utanför och en del av vattenkraftens resurser stanna i där de produceras för att bidra till att utveckla hela .
mot · H7021140 · 2019-10-01 00:00:00 — Samverkan för bättre turistnäring ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan mellan det privata och offentliga för att uppnå en bättre turistnäring och tillkännager detta för regeringen. På landsbygden och i glesbygd är turistnäringen en av de absolut viktigaste näringarna för . Företagen som är verksamma inom turism är ofta små eller medelstora och de ekonomiska medlen för marknadsföring utanför regionens och nationens gränser är små. Det krävs därför att stat, landsting och enskilda kommuner satsar stora resurser, både personellt och ekonomiskt. Det som saknas är dock en organiserad samordning som skulle leda till en mer framgångsrik marknadsföring av som resmål. En satsning på turistnäringen skulle skapa många nya arbetstillfällen som en mer positiv bild av skulle spridas utanför nationens gränser. är ett bra exempel på ett stort evenemang som sker i nära samarbete med näringslivet med målet att bidra till en positiv utveckling för hembygden samt för som helhet. Genom att utnyttja starka och befintliga varumärken kan vi utveckla turistnäringen i . Det vore därför önskvärt att regeringen ser över möjligheten att samordna insatserna från det offentliga i respektive län samt samordna de regionala insatserna till en nationell kraftsamling i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare.
mot · H7021141 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att återkalla medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Regeringsformen anger att ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Detta är en absolut rättighet. Däremot har flera statliga utredningar hamnat rätt från folkrätts- och grundlagssynpunkt. En utredning , tillsatt av dåvarande , föreslog en grundlagsändring som skulle göra det möjligt att återkalla medborgarskap när en person fått det genom att lämna felaktiga uppgifter, efter några uppmärksammade fall av mutor vid . Ska det bli möjligt att återkalla medborgarskap måste grundlagen ändras. Man bör dock kunna bli av med sitt medborgarskap vid särskilt allvarliga brott – som exempelvis brott mot staten. I har man kopplat det till landsförräderi, vissa terrorbrott och internationella brott som folkmord. Man behöver dock utreda fler frågor om exempelvis vilken typ av medborgarskap det gäller. Är det de som förvärvat medborgarskap eller även de som fötts som svenska medborgare? har valt den senare vägen för att undvika skillnader beroende på hur man blivit medborgare. Att vara svensk medborgare är något som ska vara åtråvärt och eftersträvansvärt. Om man begår allvarliga brott mot staten borde man ha försuttit sin rätt att kalla sig svensk medborgare. Därför borde man utreda möjligheterna att återkalla medborgarskap vid allvarliga brott mot staten.
mot · H7021142 · 2019-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre samverkan mellan organisationer i samband med nyföretagande och tillkännager detta för regeringen. Det finns flera olika organisationer som bistår med stöd när en entreprenör har bestämt sig för att starta eget företag. Organisationerna är statliga, kommunala och privata och alla syftar till att hjälpa människor att starta nya företag. Att det finns så pass många olika typer av organisationer kan dock göra det svåröverskådligt för blivande företagare. Det föreligger även risk för problem när det uppstår konkurrens mellan organisationerna istället för samarbete. I bedriver kommunerna omfattande verksamhet i organisationen , men där finns även organisationen med ett liknande syfte. Det är inte bara nystartade företag som upplever det svåröverskådligt, utan även befintliga företag som vill växa och är i behov av kapital eller rådgivning vittnar om att det finns många organisationer som uppvaktar dem. Det vore därför fördelaktigt om det kunde ske en tydlig samordning mellan olika organisationer. Staten skulle kunna renodla uppdragen och rollerna för exempelvis , Norrlandsfonden och andra offentliga aktörer. Med ovanstående motivering vore det önskvärt att regeringen ser över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för entreprenörer som söker kontakt med det offentliga.
mot · H7021143 · 2019-10-01 00:00:00 — Ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter och tillkännager detta för regeringen. Statens servicecenter startade och är en statlig myndighet under som sköter administration åt cirka 100 myndigheter och har cirka 250 anställda. Till arbetsuppgifterna hör bland annat att hantera löner för 40 000 statligt anställda personer. Statens servicecenter finns till för att statliga myndigheter ska ges möjlighet att sänka sina kostnader och säkra sin kompetens- och personalförsörjning nu när många går i pension som kraven på effektivitet och kvalitet höjs. Det skapar dessutom jobb i eftersom huvudkontoret ligger i . För att skattepengar ska användas mer effektivt samt för att skapa fler jobb i borde möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter ses över. Genom att samordna tjänsterna kan besparingar göras. Mot bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter. Detta bör ges regeringen till känna.