mot · H7022697 · 2019-10-03 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Förutom de anslagsförändringar som redovisas i tabell 1 har vi inga avvikelser i förhållande till regeringens förslag. Tabell 1 Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från regeringen (V) Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur För att uppnå ett transportsystem med låga klimatutsläpp måste investeringsnivåerna öka för hållbara person- och godstransporter på järnvägen. föreslår ökade investeringar och resurser för planeringskostnader för att byggandet av Norrbotniabanan ska färdigställas tidigare än vad som föreslås i nationella planen 2018–2029. anser att Norrbotniabanan ska färdigställas till 2030. föreslår en ökning av anslaget för ökade järnvägsinvesteringar med jämfört med regeringens förslag 2020. För perioden –2022 anslår vi sammanlagt i ökat anslag för järnvägsinvesteringar jämfört med regeringens förslag. Finansiering av nya järnvägar –2029 bör enligt till viss del ske genom omdisponering av medel som i nuvarande plan läggs på byggande av nya motorvägar. Kostnaden för drift av den lokala och regionala kollektivtrafiken har ökat kraftigt vilket resulterat i höjda taxor/biljettpriser. Detta försvårar möjligheterna att en ökad andel av personresorna måste ske hållbart med kollektivtrafik, järnväg och cykel för att uppnå en fossilfri transportsektor. anser att staten måste ta ett ökat ansvar för en ökad andel kollektivtrafikresenärer för att minska klimatpåverkan från våra transporter och för att stärka tillgängligheten för de med låga inkomster. Vi föreslår därför nedan satsningen Billigare och stärkt kollektivtrafik för att den lokala och regionala kollektivtrafiken ska kunna utvecklas med långsiktigt stabila ekonomiska förutsättningar. Tillgängligheten till hållbara resor behöver stärkas i hela landet. Resor med kollektivtrafik kan inte vara ett färdalternativ för alla i glesbygden men genom stärkt stöd för anpassad kollektivtrafik kan tillgängligheten öka för många grupper som saknar möjlighet att färdas med bil eller som saknar hållbara alternativ till bilresor. En utbyggd kollektivtrafik i lands- och glesbygd skapar förutsättningar för minskade klimatutsläpp och stärkta förutsättningar att bo och leva även i glesbygd. föreslår ett generellt statligt stöd om till de Regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) för att möjliggöra billigare och utbyggd kollektivtrafik i regionerna med syfte att öka andelen kollektivtrafikresenärer. Stödet sker genom och kan användas både för drift och för investeringar. ges i uppdrag att utvärdera effekterna av stödet. föreslår även ett statligt stöd om (därefter 2021 samt 2022) för drift av kollektivtrafik i gles- och landsbygd i form av t.ex. anropsstyrd kollektivtrafik, byabussar och där så är lämpligt även linjetrafik. Stödet sker genom till RKM genom ansökan om etablering av kollektivtrafik i lands- och glesbygd där den är bristfällig eller saknas. föreslår en ökning av anslaget till statligt stöd för billigare och stärkt kollektivtrafik med jämfört med regeringens förslag 2020. har stort behov av järnvägssatsningar de närmaste decennierna, både för byggande av nya spår och för stärkt banunderhåll. föreslår därför ett riktat anslag till för att i samverkan med järnvägsbranschen genomföra åtgärder för att stärka kompetensförsörjning av bantekniker, eltekniker, signaltekniker och spårspetsare etc. föreslår en ökning av anslaget för stärkt kompetensförsörjning inom järnvägsbranschen med jämfört med regeringens förslag 2020. För att uppnå en fossilfri transportsektor till 2030 behöver en ökad andel av persontransporterna ske med kollektivtrafik, cykel och gång. Cykeln har som transportmedel en rad fördelar: minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad folkhälsa och minskad trängselproblematik i våra storstäder. I inriktningsunderlag för transportinfrastrukturplaneringen –2029 konstateras att åtgärder i tätorter för cyklister kan minska efterfrågan på biltransporter och på andra sätt bidra till långsiktig hållbarhet. Investeringar i cykelinfrastruktur är dock en ytterst liten del av statens totala investeringar i transportinfrastruktur. vill därför införa statligt anslag för medfinansiering genom ansökning till cykelinfrastrukturobjekt på kommun- och regionnivå som inte finns i nationell plan 2018–2029, en s.k. cykelpott. föreslår att en cykelpott införs och att anslås för detta ändamål. Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Nuvarande anslagsnivåer för järnvägsunderhållet i nationell plan 2018–2029 är endast dimensionerat för att bibehålla dagens funktionalitet i järnvägssystemet. För att även åtgärda den eftersläpning av underhållet som växt för underhållet behövs ytterligare 36–. Då skulle utrymme ges för kraftigt ökade reinvesteringar för underhållet. Det bristande underhållet på järnvägen är en viktig faktor för det tågkaos som ofta uppstår i vårt järnvägssystem. Vi anslår medel för att successivt nå en nivå som åtgärdar det eftersläpande underhållet. För perioden –2022 föreslår vi sammanlagt en ökning på för detta ändamål. föreslår en ökning av anslaget för drift och underhåll av järnväg med jämfört med regeringens förslag 2020. Nuvarande miljökompensation för godstransporter på järnväg upphör och har syftat till att stärka järnvägens konkurrenskraft och bidra till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. Järnvägsföretagen betalar banavgifter och dessa är successivt ökande. Vi vill återinföra kompensationsnivån som den var 2018 samt öka den med motsvarande medel som banavgifterna höjs den kommande treårsperioden. föreslår en ökning av anslaget för miljökompensation för godstransporter på järnväg med jämfört med regeringens förslag 2020. På ett antal lågtrafikerade järnvägsbanor har man lagt ned underhållet helt och många lågtrafikerade banor får inte heller något investeringsstöd i den antagna nationella planen 2018–2029. Förutom att bristande underhåll av dessa banor är ekonomiskt oförsvarbart ger bristande satsningar på dessa banor negativa effekter för landsbygden i form av bristande kapacitet för hållbara person- och godstransporter. Vi ser därför ett behov av riktat ökat stöd för dessa järnvägar på sammanlagt –2022. föreslår en ökning av anslaget för underhåll av lågtrafikerade järnvägsbanor med jämfört med regeringens förslag 2020. är ett affärsverk som huvudsakligen finansieras genom farleds- och lotsavgifter. föreslår ett nytt anslag för som tillförs 2020. Därefter anslås 2021 och . Sammantaget vill vi med denna satsning anslagsfinansiera medel för kapitalkostnader till isbrytare samt för miljödifferentiering av farledsavgifter för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Nytt anslag: Konverteringsstöd för att minska bilarnas klimatpåverkan föreslår en statlig premie för att ställa om den befintliga fordonsparken. Premien ska gå till konvertering av bilar med fossil drift till drift med förnybart eller el. föreslår ett nytt anslag för konverteringsstöd för att minska begagnade bilars klimatpåverkan som tillförs 2020 och därefter utökas .