ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022357 · 2019-10-03 00:00:00 — Ansvar och arbetsmetoder hos polisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en rejäl genomlysning av polisens arbetsmetoder och tillkännager detta för regeringen. Antalet poliser har vuxit kraftigt. Ändå är brottsuppklaringen långt ifrån tillfredsställande, brottsanmälningar läggs ner, avskrivningar är legio och arbetsmoralen har på många håll sjunkit. Till viss del kan detta temporärt förklaras av den plågsamma omorganisation som polisen undergått. Det kan också sägas att antalet poliser är lägre i förhållande till vår befolkning än vad fallet är i många andra länder. Men jämfört med många andra verksamheter tycks det som att ingen riktigt vill ta initiativ för att granska om polisen arbetar på rätt sätt. Är arbetsmetoderna rationella, används hjälpmedel på rätt sätt, är arbetstidsscheman mest ett svar på personalens önskemål snarare än ett svar på hur ordningen och kriminaliteten i området ser ut etc.? Det finns mycket att lära i vår omvärld, som också skulle kunna tillämpas i . Då och då får chefer och andra inom polisen en möjlighet att genom studiebesök ta till sig av goda exempel i vår omvärld. Men det tycks i alltför få fall leda till en omprövning av de arbetssätt som förekommer inom polisen. Det är dags att ändra på detta. En lämpligt sammansatt arbetsgrupp med företrädare för såväl polisen, civilsamhället, akademin och in- och utländska konsulter bör tillsättas för att föreslå nya förfaringssätt och tillse att sådana också implementeras. kan det vara lämpligt att låta en bredare implementering föregås av lokal försöksverksamhet. Ytterligare en åtgärd behöver vidtas, nämligen att tillse att ansvaret för lag och ordning inom ett geografiskt begränsat område eller inom en särskild brottskategori tydligt hamnar hos en utpekad chef. Vi bör gå i riktning mot de ansvarsförhållanden som gjort polisens arbete i så lyckosamt under . Kortfattat kan detta beskrivas så här: När en chef tillsätts följer också en tydlig målbild om vilka resultat som förväntas. Om dessa resultat uteblir kan aktuell chef inom vissa ramar begära extra resurser. Om resultaten ändå uteblir tvingas i flertalet fall denna chef bort från sitt uppdrag för att en ny chef ska träda till och få verksamheten att leda till ett bättre resultat. Att agera på ett sådant sätt upplevs av många som en drastisk avvikelse från sedvanlig arbets- och ansvarskultur i . Det må så vara men när vi är överens om att extraordinära åtgärder behöver vidtas för att få bukt med kriminaliteten så kan en och annan av arbetsmarknadens heliga kor behöva slaktas.
mot · H7022359 · 2019-10-03 00:00:00 — Avgift vid försenad inbetalning av trängselavgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om avgift för försenad inbetalning av trängselavgift och tillkännager detta för regeringen. Som jag har motionerat om har trängselavgifter blivit ett accepterat inslag i den svenska trafiken. Bilister betalar en allt större del av infrastrukturutbyggnaden via trängselavgiften och ingår även vissa satsningar på utbyggd tunnelbana i avgiften. Trots stora protester inledningsvis ses detta allt mer som en självklarhet. Det finns dock en del i systemet som inte har funnit acceptans hos gemene man då det framstår som oskäligt. kan en bilist som gör en enkel passage och därför ska betala så lite som i avgift drabbas av förseningsavgift om fakturan inte är betald . Hade det rört sig om en näringsverksamhet hade en sådan förseningsavgift ansetts som direkt oskälig och sannolikt föranlett ett rättsligt efterspel. Därför bör regeringen återkomma till med ett förslag om reducerad avgift för försenad inbetalning av trängselskatt.
mot · H7022360 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen rörande gaturenhållning och tillkännager detta för regeringen. Medierna har rapporterat om risken för hälsoeffekter av fastighetsägarnas ansvar för gaturenhållning. Det finns stora risker för äldre personer som gaturenhåller på kommunernas mark, bland annat ökade hjärtinfarkter. kommuner har enligt 2 och 3 § lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning rätt att överföra mycket av ansvaret för skötseln av gångbanor på småhusägare. Det handlar om att på gångbanorna snöröja, halkbekämpa, plocka bort skräp, kratta löv, rensa ogräs samt beskära träd och buskar. När det gäller snöröjning låter av kommuner småhusägarna skotta deras gångbanor. Bakgrunden till möjligheten att ålägga småhusägare underhållsansvar för gångbanor finns ordningsstadga, som i sin tur byggde på vad som gällde i många städer i . har vi snöplogar, men krävdes att så många som möjligt högg i med snöskyffeln. Alla röjer dock inte undan snön på gångbanorna, vilket kan bero på åldersskäl, sjukdom, semester med mera. Därför varierar kvaliteten kraftigt på dagens snöröjning och halkbekämpning. Hur bra de boende utför detta växlar därför från mycket bra till att inga åtgärder vidtas över huvud taget. Effekten blir i praktiken att invånarnas trafiksäkerhet äventyras. Enligt en rapport från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är dålig snöröjning och halkbekämpning en av de främsta orsakerna till fotgängarolyckor. Av samma rapport framgår att av fallolyckorna bland fotgängare beror på snö och is. Det är således den klart dominerande orsaken till fallolyckor bland fotgängare. Likaså konstaterar () följande i en rapport : Att prioritera gång- och cykelbanor vid vinterväghållning verkar vara fördelaktigt både med avseende på skadereducering och med avseende på kostnader för vård och sjukskrivningar på grund av skador från halkolyckor. Den enskilde husägaren kan till och med bli skadeståndsskyldig om det sker en halkolycka; detta trots att kommunen äger marken och att gångbanorna nyttjas av allmänheten. Det mesta talar för att lagstiftningen innebär att kommunerna har ansvaret för att se till att infarterna till småhusfastigheter inte plogas igen, men likväl plogas infarterna ofta igen. Orsaken kan vara att denna skyldighet inte framgår tillräckligt tydligt i lagen.
mot · H7022361 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att åtgärda situationen med de 23 000 gifttunnor som är utspridda mellan och och tillkännager detta för regeringen. dumpades ca 23 000 tunnor innehållande bland annat kvicksilverhaltig katalysatormassa i havet och . Avfallet kom från tillverkning av polyvinylklorid (PVC) vid Stockviksverken av . Tillverkningen av PVC startade , och som råvara för att framställa PVC behövdes vinylkloridmonomer. Det framställdes genom en metod som kallas kvicksilvermetoden och gav upphov till avfall i form av kvicksilverhaltig katalysatormassa. grävdes avfallet ned i marken inom industriområde. Saneringar har delvis genomförts. När tunnorna började dumpas i havet var tanken först att dumpa dem på internationellt vatten. Tunnorna transporterades som returlast med pråmen som tog kalk från bolagets kalkbrott på Furillen utanför . till 1958 dumpades ca 5 100 tunnor på internationellt vatten (dock lite oklart var). ändrades detta eftersom pråmen inte kom ut på internationellt vatten förrän vid överfarten till . Då genomfördes en ändring som innebar att tunnorna kunde dumpas efter att pråmen passerat Brämösund söder om . Cirka 4 600 tunnor ska ha dumpats efter det att pråmarna passerat Brämösundet. Vid SGU:s undersökning 2006 hittades dock inga tunnor i det området. Fiskare fick upp tunnor vid strömningstrålning vid Brämösundet utanför . Första gången det hände var 1960. Det finns uppgifter om att tunnor fastnade i redskap vid ett tiotal tillfällen. gjordes därför en överenskommelse med om att dumpningen skulle flyttas och därefter ske på ett avgränsat område på 80–sydost om . Det är det området som kallas det utpekade dumpningsområdet, och det ligger på allmänt vatten. Det finns uppgifter om att 13 200 tunnor dumpades i det utpekade dumpningsområdet . Vid den undersökning som SGU genomförde 2006 hittades 3 267 tunnor inom dumpningsområdet och 339 tunnor i ett område strax väster om dumpningsområdet. Sammanfattningsvis ska sammanlagt ca 23 000 tunnor ha dumpats varav 13 200 i det utpekade dumpningsområdet mellan och . Av dessa har totalt ca 3 600 tunnor påträffats. Verksamheten hade tillstånd från myndigheterna att hantera gifttunnorna på det sättet. i har avgränsat det pågående tillsynsarbetet till det utpekade dumpningsområdet då det inte finns kunskap om var övriga tunnor har dumpats. Tunnorna innehåller avfall i form av använd katalysatormassa, och katalysatormassan innehåller kvicksilver. Katalysatormassan är ingjuten i betong i 80-liters plåttunnor. Varje tunna innehåller ca katalysatormassa (varav 200–är kvicksilver), betong och stål. Det finns även uppgifter om att arbetskläder göts in i tunnor. Det man med stor säkerhet vet är att gifttunnorna inte är gjorda av ett beständigt material utan de kommer att lösas upp i vattnet, och då riskerar vi att ca kvicksilver kommer ut i .
mot · H7022362 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att minska skarvens och sälens utbredning i och tillkännager detta för regeringen. Skarven har rört upp känslorna hos de som bor i Sveriges kust- och skärgårdsområden. Det har resulterat i mängder av insändare och debattartiklar, men också en hel del tidningsartiklar. Tyvärr verkar det som att man mest uppmärksammar skarvens enorma aptit samt att skarvens avföring smutsar ned och skapar sterila miljöer. Det största problemet med skarven är dock att den rubbar den ekologiska balansen i kustområdet genom att rubba näringskedjan med katastrofala konsekvenser för ett rikt och varierat fiskbestånd. Om antalet skarvar begränsas kraftigt kommer nedsmutsade områden att återhämta sig medan skadorna på biotopen och den ekologiska balansen kan ta årtionden att reparera, och kanske även än så. Näringskedjan ser ut så här i ett normalt habitat: Topp: havsörn, fiskgjuse, trutar samt gädda, lax, öring och abborre. Mellan: gädda, abborre, ål, sik och strömming. Mindre: mört och löja, växande exemplar av alla fiskar, stora som små. Små: storspigg, småspigg och glin av alla fiskar. Producenter (mat): plankton, växtalger, insekter och insektslarver. Innan toppredatorerna når full storlek passerar de genom alla nivåer av näringskedjan. Producenterna ger näring åt alla delar i näringskedjan, bland annat med hjälp av fotosyntes. Skarven kan i princip göra rent hus i de skikt som hyser mellan- och mindre predatorer, vilket resulterar i att storspiggen ökar kraftigt i antal eftersom den är hotad. Eftersom storspiggen livnär sig på fiskrom och glin så förstörs bestånden av abborre, gädda och övriga fiskarter i mellanskikten, fiskar som har stor betydelse för sportfisket i skärgården. På olika ställen utmed kusten, bland annat i , försöker lokala intressenter att genom ideellt arbete iordningställa speciella lekområden för i första hand gädda. När de nykläckta ynglen sedan tar sig ned i skärgårdens grunda vikar väntar storspiggen. I klarar sig av gäddynglen. Lax och havsöring, två fiskarter som är av stor betydelse för både yrkesfiskare och besöksnäringen i hela kustområdet, är helt beroende av kraftbolagens ålagda kompensationsutsättning av smolt för sin fortsatta existens. När dessa smolt uppfödning sätts ut i älvmynningar eller motsvarande blir de ett lätt byte för skarven. Skarven hotar biotopen i kustnära områden, vilket åstadkommer skador som kan få allvarliga och bestående konsekvenser inte bara för naturens mångfald utan även för såväl yrkes- och fritidsfisket som besöksnäringen. Även sälen ställer till med stora problem i vår skärgård för våra yrkesfiskare och bör ge regeringen i uppdrag att vidta konkreta åtgärder för att minska skarvens och sälens utbredning i vår skärgård. Regeringen bör ges i uppdrag att minska skarvens och sälens utbredning i .
mot · H7022365 · 2019-10-03 00:00:00 — Jägar-id som identifiering vid åtelkameror och fällor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att märka viltkameror med endast jägar-id för att anse kravet inom upplysningsplikten tillgodosett och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur viltfällor ska kunna märkas endast med jägar-id för att tillgodose kravet på kontaktuppgifter till ansvarig fångstman och tillkännager detta för regeringen. Jag har tidigare motionerat om att tillåta jägar-id som identifiering på åtelkameror och fällor men så långt har regeringen inte vidtagit de nödvändiga åtgärderna för att möjliggöra detta. Jag fortsätter därför arbetet med att åter motionera i ärendet. Sedan införandet av GDPR och införlivningen av detta i svensk lagstiftning så har regelverket kring så kallande åtelkameror förenklats och förbättrats. Detta har inneburit att de som bedriver viltvård och använder kameror i detta syfte endast har en upplysningsplikt kring verksamheten för att allmänhet som rör sig i området ska känna till att kameraövervakning förekommer. Detta är rimligt ur ett integritetsperspektiv men kan medföra risker för den enskilde jägaren som ska stå som ansvarig för den aktuella kameran. Hot och våld mot jägare har ökat och innebär att riskerna att vara jägare blivit än mer påtagliga. Detta måste därför vägas in i hur märkning ska gå till vid exempelvis viltkameror. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som möjliggör att jägar-id används som märkning av åtelkameror tillsammans med exempelvis ett telefonnummer till den som är ansvarig för kameraövervakningen. Även fällor som placeras i naturen måste i vara märkta med namn och kontaktuppgifter till den fångstman som har placerat ut fällan och som är ansvarig för att vittja fällan . Även i dessa fall finns en stor risk för hot och våld gentemot de som bedriver viltvård på detta vis, vilket gör att det borde räcka med att även fällor märks med jägar-id ur databas.
mot · H7022366 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att aktivt arbeta för att underlätta för båtägare att följa den nya toatömningslagen och tillkännager detta för regeringen. trädde den nya toatömningslagen i kraft. Den innebär att det numera är förbjudet för fritidsbåtar att släppa ut toalettavfall i svenska vatten. Att minska utsläppen av toalettavfall i sjöar, skärgård och vattendrag är troligen de flesta positivt inställda till. Minskade utsläpp av toalettavfall bidrar bland annat till att minska övergödningen, vilket är ett av de stora problem som bland annat står inför. För att lagen inte ska bli tandlös och tömningen rent praktiskt ska fungera är det dock viktigt att infrastrukturen med tömningsanläggningar etableras på ett tillräckligt sätt. Enligt föreskrifter ska mottagningsanordningar för avfall finnas i de fritidsbåtshamnar där behov finns. Och även om det är möjligt som fritidsbåtsägare att rapportera in när sådana behov finns, till Transportstyrelsen, så är inte det kunskap som är allmänt känd. Transportstyrelsen har också levererat en app kallad Hamnkartan där information gällande toatömning finns tillgänglig. Appen är dock endast en testversion än och det har uttryckts frustration från båtägare och intresseorganisationer över att systemet är långt ifrån tillräckligt utbyggt. Enligt appen och transportstyrelsen ska det finnas totalt dryga 300 toatömningsstationer i . Det kan vi första anblick låta mycket, men fördelat på antal båtar, människor och efter beräkningar på hur fort det går att fylla en normalstor tank, blir det uppenbart att platserna är på tok för få. Stationerna behöver bli fler och appen behöver utvecklas, så att det även går att rapportera in var man sakar toatömningsanordning, vore exempelvis en väg att gå. Men även fler innovativa åtgärder krävs för att det ska vara lätt att göra rätt och ta hand om vår skärgård.
mot · H7022369 · 2019-10-03 00:00:00 — Tillsätt en utredning i syfte att begränsa rätten till gratis tolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att begränsa rätten till gratis tolk och tillkännager detta för regeringen. har haft en mycket stor migration . Detta har inneburit stora påfrestningar i samhället och integrationen har fungerat dåligt. Det viktigaste för att integreras i , är att lära sig svenska språket. Det finns personer som varit i , utan att de lärt sig svenska. Dessa personer hamnar utanför samhället, samt innebär det stora kostnader för skattebetalarna. Det är orimligt att svenska skattebetalare ska betala tolkkostnader för personer som inte lärt sig svenska. Det har också framkommit att vissa personer uteblir från möten med myndigheter, skolor, vårdinrättningar mm trots att de vet att tolk tillkallats för deras skull. Bland annat är detta vanligt inom polisen då kallade uteblir från förhör. Detta innebär stora och onödiga kostnader för olika myndigheter. Rätten till gratis tolk bör begränsas, det bör även införas en egenavgift för den som uteblir från möten där tolk tillkallats för dennes skull.
mot · H7022370 · 2019-10-03 00:00:00 — Utvisning av utländska brottslingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betydligt fler utländska brottslingar ska utvisas och fler på livstid samt att mindre hänsyn ska tas till deras anknytning till och tillkännager detta för regeringen. En utländsk medborgare som bryter mot svensk lag genom att begå grovt brott har förbrukat sin rätt att vara i . Utrikes födda män är överrepresenterade när det gäller sexualbrott, även många gängkriminella har utländsk bakgrund. Det är orimligt att utländska medborgare som begår grova brott får stanna i . blev tre utländska män dömda för en grov gruppvåldtäkt. Hovrätten upphävde tingsrättens utvisningsbeslut för en av männen, medborgare i . Hovrättens motivering var ”En utvisning skulle drabba honom orimligt hårt och får anses stå i strid med humanitetens krav”. Detta är helt oacceptabelt. En person som begått en grov gruppvåldtäkt ska utvisas. Inte minst med tanke på brottsofferperspektivet samt återfallsrisken.
mot · H7022371 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna om trängselskatt för boende i Ropsten och på och tillkännager detta för regeringen. Trängselskatten kom till för att minska trängseln på vägarna i våra större städer och öka incitamenten att åka kollektivt. Den trängselskatt som införts i Ropsten för Lidingöborna motverkar dock de som vill åka kollektivt. Placeringen av betalstationen för trängselskatt i Ropsten ökar biltrafiken i stan, eftersom den gör det dyrare att parkera och ta tunnelbanan än vad det är att ta bilen hela vägen in till stan. Ropsten är den kollektivtrafikhållplats och stora knutpunkt som är närmast och mest naturlig för många Lidingöbor att parkera vid. Platsen är slutstation för bussar och här byter samtliga som åker kollektivt och ska in till stan till tunnelbana eller innerstadsbuss. Att även de som åker kollektivt tvingas betala trängselskatt gör att incitamenten att åka kollektivt in till minskar. De som väljer att parkera bilen vid Ropsten för att sedan åka vidare in till centrum med kollektivtrafiken borde istället undantas från trängselskatten. Inga andra kommuninvånare i trängselskattesystem missgynnas likt Lidingöborna av att parkera bilen och byta till tunnelbana. En liknande situation har aktualiserats i och där har och regeringen beslutat om undantagsregler. och Ropsten behöver få samma undantag, för miljöns skull och för att allt annat vore orättvist, omoraliskt och opraktiskt. Vi bör inte ha lagar och skatter som behandlar människor helt olika enbart beroende på vilken plats de bor på. Tillsammans med Transportstyrelsen har dessutom undersökt möjligheterna att genom tekniska åtgärder återställa möjligheten att fritt från trängselskatt kunna parkera samt hämta och lämna passagerare i Ropsten. konstaterar att det är såväl tekniskt som fysiskt möjligt samt rätt att skapa en lösning för detta. Detta har regeringen dock nekat tidigare, i strid med vad den egna expertmyndigheten rekommenderar.
mot · H7022372 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp konkreta mål för att regelkrånglet ska minska betydligt och tillkännager detta för regeringen. Om det går bra för näringslivet så skapar det resurser som kan användas till välfärden och till att förbättra samhällets kärnuppgifter. Fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag i . De skatteintäkter som kommunerna får in från småföretagare och deras anställda är helt avgörande för att kunna finansiera den offentliga välfärden och den kommunala servicen. Företagarnas nya rapport 2019 visar att småföretagen står för den största andelen av skatteintäkterna i 208 av 290 kommuner. Ett av de största hindren för ett konkurrenskraftigt företagsklimat i just nu är den kraftigt ökade regelbördan och ineffektiviteten i de regelverk som omgärdar företagandet i . Här har regeringen misslyckats totalt, konstaterade 22 näringslivsorganisationer på DI debatt . I har regelbördan för företag ökat explosionsartat . mätningar visar att företagens administrativa kostnader har ökat (netto) med . () konstaterade , via landets företagare och enkätundersökningen, att det har varit fyra förlorade år för det statliga regelförbättringsarbetet i . Kostnaderna för företagen till följd av regler har ökat, och företagen upplever ett ökat krångel. av företagen har inget eller litet förtroende för regeringens arbete. Det är naturligtvis bekymmersamt. Kostnaderna för ökat regelkrångel i uppskattas till över 6 miljarder i , vilket försämrar näringslivets konkurrenskraft i motsvarande grad.
mot · H7022373 · 2019-10-03 00:00:00 — Inför möjligheten att avtjäna bötesstraff genom samhällstjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att se över möjligheten att införa bötestjänst som en möjlighet att avtjäna bötesstraff och tillkännager detta för regeringen. I skuggan av debatten om hur gängkriminalitet och skjutningar ska stävjas glöms ofta vardagsbrotten bort. är det vardagsbrotten eller mängdbrotten som drabbar flest människor och de är ofta inkörsportar till grövre kriminalitet. Till mängdbrotten brukar räknas exempelvis stöld, skadegörelse, misshandel och trafikbrott. För många av vardagsbrotten utdöms tämligen låga straff i straffskalan, oftast bara bötesstraff. visar statistik från att 8 av 10 dömda butikstjuvar aldrig betalar sina böter, och 4 000 personer hade 2017 tre eller fler böter som förfallit till betalning. Räknat i pengar hade Kronofogden registrerade skulder för obetalda böter på en halv miljard . 2015 skrevs av i sådana skulder. Siffrorna visar i klartext att många kriminella blir dömda för brott men i praktiken aldrig blir bestraffade. Utifrån såväl effektivitets- som rättviseperspektivet finns alltså problem med bötesstraffet då det är svårt att verkställa och den dömde därmed undkommer straff. Ett sätt att öka verkställigheten skulle kunna vara att möjliggöra för dömda att istället för att betala sina böter arbeta av bötesskulden genom samhällstjänst – så kallad bötestjänst. Det kan handla både om att man antingen som dömd själv väljer att frivilligt genomföra samhällstjänst då man inte kan eller vill betala sina böter och om att man efter prövning blir skyldig till det om det visar sig att man inte kan eller vill betala böterna och Kronofogden inte kan utmäta bötesskulden. Att införa en möjlighet att omvandla bötesstraff till bötestjänst skulle öka legitimiteten för rättsväsendet och stärka straffets preventiva syfte men också öka möjligheten för dömda som vill men av ekonomiska skäl inte kan sona sina brott att göra detta.