mot · H7023057 · 2019-10-03 00:00:00 — Skärpta straff för djurplågeri ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gradindela brottet djurplågeri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskalor för djurplågeri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild djurskyddsbalk och tillkännager detta för regeringen. Det finns forskning som visar att människor som utövar våld mot djur i många fall parallellt med detta eller senare i livet går över till att våldföra sig på människor. Enligt en studie utförd i delstaten i finns det ett tydligt samband mellan djurplågeri och misshandel av barn. Där uppdagades nämligen av alla barnmisshandelsfall genom misshandel av familjens husdjur. har före detta länspolismästaren tidigare konstaterat att det är viktigt att personer som har tendenser att skada djur fångas upp tidigt, eftersom man har kunnat se samband mellan djurplågeri och annan typ av grövre brottslighet senare i livet. Trots att det i bevisligen förekommit flera fall av grovt djurplågeri har maxstraffet fängelse för djurplågeri aldrig utdömts. Det vanligaste straffet som utdöms är böter eller villkorlig dom. Vidare existerar det inte någon högre brottsrubricering än djurplågeri då brottet ännu inte är gradindelat. till domar är det tydligt att djurplågeri inte anses vara ett allvarligt brott: Två bönder dömdes till två månaders fängelse för djurplågeri i efter att ha utsatt djur för ett sådant kraftigt lidande att sju kor och en ponny fick avlivas. Bönderna hade tidigare dömts för liknande brott och fått villkorlig dom med samhällstjänst. I dömdes en man för djurplågeri efter att ha misshandlat sin katt till döds. Straffet blev i böter. Efter att en hund fått stå i löplina så pass länge att inte längre någon muskelmassa på kroppen existerade och klorna förväxt, dömdes förövaren till villkorlig dom och 40 dagsböter. Detta trots att djurskyddsinspektörerna enligt tidningen aldrig under sina i yrket hade sett någonting värre. En man i fick i stället för tilltänkta fyra månaders fängelse villkorlig dom efter att ha misskött sina egna hästar så allvarligt att flera fick avlivas. I hade en man misshandlat sin flickväns katt och en grannkatt bland annat med knytnävarna. Ena katten var så allvarligt skadad att den avled. Mannen dömdes till 75 timmars samhällstjänst. Djur som utsätts för misshandel är i sig oskyldiga, de har oftast ingen möjlighet att påkalla hjälp och de utsätts ofta för svåra övergrepp . Därför menar vi att det krävs en revidering av straffskalan för att bättre motsvara den grad av gärningen innebär samt för att sända ut skarpare signaler om hur allvarligt samhället ser på djurplågeri. Detta sker lämpligast genom att brottsrubriceringen grovt djurplågeri införs, med lägst fängelse och högst fängelse i straffskalan. Uppfattningen att det bör införas grovt djurplågeri i straffskalan delas för övrigt av åklagare . I tidningen () säger han bland annat följande: ”Det [grovt djurplågeri] skulle kunna innefatta de allvarligare misshandelsfallen, ett slags djurens motsvarighet till grov misshandel, synnerligen grov misshandel, mord och dråp. Då hade vi kunnat få upp strafflängden till, enligt min mening, en mer rimlig nivå, som speglar en modern syn på djur och djurhållning.” En utredning om detta har tillsatts och regeringen bör skyndsamt ta vara på resultaten från detta för att garantera vad som ovan anförts. Eftersom lagstiftningen är splittrad vad gäller frågor om djurs rättigheter, föreslår vi dessutom att all lagtext rörande djur samlas i en särskild djurskyddsbalk, vilket skulle innebära att man gör det mer överskådligt som man tydliggör och lyfter fram djurens rättigheter.