mot · H7022775 · 2019-10-03 00:00:00 — Ett fokus på sträckan ––skapar helt nya förutsättningar för handel och utveckling av denna del av och . som vi stärker de öst-västliga förbindelserna måste vi fortsätta att utveckla järnvägen längs med kusten så att norra och får en bättre koppling till bland annat . I är det viktigt att vi förstärker hela den nordiska triangeln. Nedan listas ett antal infrastrukturprojekt som anser bör utredas. Dessa ska ses som exempel och innebär inte en prioritering av olika åtgärder. En dubbelspårig järnvägsförbindelse mellan och skulle knyta samman flera starka arbetsmarknadsregioner med miljontals människor. En väl fungerande järnvägsförbindelse mellan de båda skandinaviska huvudstäderna skulle minska antalet flygresor –, som uppgår till cirka 1,5 miljoner . skulle fler person- och godstransporter ske via järnväg. En stor del av export går till och handeln med ökar successivt. Båda länderna har mycket att tjäna på en snabb järnvägsförbindelse. Det är därför angeläget att möjligheterna för en dubbelspårsjärnväg på sträckan –utreds. Även vägförbindelsen i form av behöver stärkas och återkomma som ett prioriterat projekt inom TEN-T. En ny broförbindelse mellan och har bidragit till ökad tillväxt i både och . Handeln har ökat, arbetsmarknadsregionerna har vuxit, resandet för turister har underlättats och invånare har fått möjlighet att bo i det ena landet och arbeta i det andra. Broförbindelsen har varit ekonomiskt fördelaktig för och som äger och finansierat bron gemensamt. Vi kan konstatera att de tidigare ekonomiska kalkylerna har blivit överträffade och att bron tidigare än beräknat finansierat sina kostnader via broavgifter. har nått kapacitetsgränsen vilket gör att det finns stort behov av en ny broförbindelse mellan och resterande . välkomnar att och dess danska motsvarighet har fått i uppdrag att gemensamt utreda en väg- och järnvägsförbindelse mellan och . En förutsättning för en ny fast förbindelse ska vara att en hållbar finansiering kan säkras. ––––(8 million city) Bygget av och den nya järnvägsförbindelsen genom har förbättrat järnvägskommunikationerna mellan och . Arbetet med Västlänken samt en framtida ny förbindelse mellan och kommer också leda till förbättrade kommunikationer vilket avlastar . ökar trycket på norr om . Med de nya järnvägssatsningar som sker i kommer kapaciteten att hantera tåg att öka. har inte förbindelsen mellan och prioriterats på samma sätt som den södra förbindelsen mellan och . Genom att exempelvis bygga ut och förbinda den svenska järnvägen med vid kan man lyfta över gods från till järnväg. En sådan ny förbindelse kommer också att korta ner restiden för persontrafik som det möjliggör en koppling mellan järnväg och flyg vid Rygge i . Dessutom kan en utbyggnad av samt en upprustning av Lysekilsbanan möjliggöra för hamn att ta emot mer gods vilket avlastar den södra delen av . har enbart tittat på en ny sträckning ––. Men det finns ingen fullgod jämförande studie som tittar på vilken sträckning som på bästa sätt tillgodoser behovet av en förbättrad förbindelse ––. anser därför att skall få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att på bästa sätt ur ett samhällsnyttoperspektiv rusta upp samt bygga ett dubbelspår mellan och . är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse, från Ropsten i norr till i söder, byggs för att skapa en komplett ringled runt . En östlig förbindelse kommer att minska fordonstrafiken genom och det är nu hög tid att påskynda denna infrastruktursatsning. Tyvärr finns en östlig förbindelse fortfarande inte med i den nationella planen, vilket är beklagligt. Därför bör den nationella planen kompletteras med en tydlig beskrivning av byggandet av en komplett ringled kring . En låsning har varit diskussionen om medfinansiering. Möjligheten att använda ”bompeng” skulle kunna underlätta finansieringen av detta projekt. Utbyggnationen av Norviks hamn gör att vi måste få till ytterligare väg- och järnvägsförbindelse mellan Norvik i och övriga . Om inget görs inom detta område finns en stor risk att den nya hamnen kommer att förorsaka stora trafikproblem i det övriga trafiksystemet . Under midsommarhelgen 2016 inträffade en allvarlig olycka på motorvägsbron i som ledde till att bron fick stängas av , i princip . Det ledde till mycket höga kostnader. Dels kostade själva reparationen , men de samhällsekonomiska kostnaderna för stängningen har beräknats vara , räknat i bland annat utebliven arbetstid och försenade godstransporter. är den enda förbindelsen över för två av landets största vägar, E4 och E20. närmare sig 100 000 invånare, är ett nav för godstransporter i med hamn, järnväg och lastbil och är säte för några av största företag i och . Det är bra att det, som en del av projektet , ligger ett förslag på en kapacitetshöjning på (motorvägsbron) på tre filer i vardera riktningen i den nationella planen. Möjligheterna till en ny långsiktigt säker förbindelse söderut över , antingen bro eller tunnel, bör införas i den nationella planen. E22:an och en ny Ölandsförbindelse Även om stora delar av har goda förbindelser så finns det områden som brottas med dålig infrastruktur vilket hämmar deras förutsättningar att utvecklas. En väg som behöver högre prioritet är bl a E22:an. Denna väg binder samman flera viktiga städer och hamnar vilket gör att den ofta är tungt trafikerad. Ändå har den långa sträckor där det saknas viltstängsel och där vägen är underdimensionerad. anser att skall få i uppdrag att se hur man kan påskynda en upprustning av . Det är också uppenbart att vi behöver en ny förbindelse till . Dags för en Arlandaförhandling –är tillsammans starkaste tillväxtregion och ett ökat resande är bra för svensk tillväxt. Infrastrukturprojekt likt Stockholmsförhandlingen och Sverigeförhandlingen har genererat en samverkan mellan stat, landsting och kommuner för gemensamma och gränsöverskridande infrastruktursatsningar. tycker att det är dags att ta nästa steg genom en Arlandaförhandling. Med framtidens planering av arbetsplatser och infrastruktur i och omkring Arlandaområdet behövs goda möjligheter att bland annat kunna bosätta sig på ett lämpligt pendlingsavstånd till . Detta område sträcker sig runt hela Arlandaregionen där vi ser att den spårbundna trafiken behöver dras in till på ett lämpligt och klokt sätt. Det handlar om allt ifrån att kunna nå kommunerna i nordöstra via en utbyggnad av till infrastrukturlösningar som ökar tillgängligheten från bl a , och till Arlandaregionen. är en viktig trafiklänk som binder samman norra med bl a hamnarna i södra och . anser därför att 45:an skall prioriteras avseende upprustning till bärighetsklass 4 (BK4) samt att man skall göra en studie över vad som kan göras för att i övrigt förbättra denna väg i syfte att underlätta för turism samt person- och godstrafik. bör mellan och rustas upp till fyrfilsväg vilket innebär att när nu bygger ut delar av 45:an till två-plus-ett-väg så bör det ske på ett sådant sätt att man förbereder för en framtida förbättring av standarden. För att ytterligare påskynda uppgradering av BK4-vägar avsätter i syfte att skall kunna genomföra riktade personalförstärkningar för att påskynda dessa utvärderingar. Det är av yttersta vikt att detta går snabbare då BK4-vägar förstärker den svenska konkurrenskraften genom att tyngre och längre lastbilar får möjlighet att använda dessa vägar. har en särställning då det är en ö utan fast förbindelse med övriga . placering gör också att ön har ett stort säkerhetspolitiskt intresse. Detta får konsekvenser för hur vi bör se på infrastruktur. hamnar rätt långt ner när prioriterar utifrån ett ”normalt” trafikflöde, men om skall vara enkelt att försvara bör vi ha en god infrastruktur på ön. Upphandling av järnvägsunderhållet i konkurrens Regeringen vill att järnvägsunderhållet ska förstatligas och har för detta utsett en särskild utredare vars uppdrag förlängts. Ett förstatligande av allt järnvägsunderhåll vore emellertid olyckligt. I stället föreslår att järnvägsunderhållet även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. Det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligas och vi är därför kritiska till regeringens ståndpunkt gällande detta. Det finns dock ett behov av att stärker sin funktion för tillstånds- och leveranskontroll, besiktning samt uppföljning. Väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden vill också öka investeringarna i väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. anser att de enskilda vägarna har en mycket stor betydelse för . På landsbygden är det av den allra största betydelse att underhållet av de enskilda vägarna fungerar. Det måste finnas regelverk som skapar möjlighet för tillräckliga resurser för investeringar och underhåll i enskilda vägar. Staten bör utöka sin medfinansiering av de enskilda vägarna. Väghållningen av de enskilda vägarna fungerar oftast bra och är ett viktigt komplement till de statliga vägarna. är det viktigt att staten sköter om sina egna vägar i hela landet. motsätter sig försök att vältra över statliga vägar till enskilt huvudmannaskap, vilket skulle skada glesbygdens förutsättningar. För att underlätta för alla vägföreningar som tar ett stort ansvar för den lokala infrastrukturen ökar vi anslagen för enskild väg med 100 miljoner . Minska personolyckorna på järnvägsspår har fenomenet med obehöriga som rör sig på järnvägsspåren ökat. Fler människor tar risker och uppehåller sig på järnvägsspår. Detta har orsakat stora förseningar i tågtrafiken både för regiontåg och för fjärrtåg. föreslår att i samarbete med tågoperatörerna arbetar fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. Kombiterminaler som snabbar på omlastning Vid kombiterminaler sker omlastning av containrar eller lastbilstrailers mellan olika trafikslag: väg, järnväg eller sjöfart. går sådan omlastning relativt långsamt, vilket är en orsak till att rena vägtransporter ofta är det snabbaste och smidigaste sättet att transportera gods, även på sträckor där järnväg finns. Kombiterminalerna behöver därför utvecklas så att omlastning mellan väg och järnväg sker smidigare. En lösning är att containrar överförs horisontellt mellan lastbil och tåg vid kortare stopp. Bilen – ett redskap för frihet Bilen är för många en förutsättning för att kunna bo och arbeta där man vill. Bilen är ett redskap för frihet. måste de negativa konsekvenserna av vägtrafiken begränsas, framför allt utsläppen. Men i vår iver att sänka de miljöskadliga utsläppen ska inte bilen som färdmedel offras. Därför krävs det långsiktiga och effektiva styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel med klimatprestanda, eldrift samt effektivare transporter. transportpolitik syftar till att skapa incitament för människor att välja mer miljövänliga alternativ, inte som regeringen att bestraffa människor som inte har tillgång till kollektivtrafik inom rimligt avstånd. Transportpolitikens utgångspunkt finns alltför ofta i storstäder och tätorter. Men ska hela leva behövs bilen. Skatter på drivmedel ska utformas så att de inte försvårar för vare sig boende eller företagare på landsbygden. Förläng giltighetstiden för kunskaps- och körprov Det blir allt svårare att ta körkort med B‑behörighet. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste nya avgifter betalas och båda proven göras om. Systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation. Ofta planerar ungdomar att ta körkort då det är studieuppehåll, men med rådande system kan ungdomar behöva vänta efter för att på nytt försöka ta körkort, trots att antingen teoriprovet eller körprovet var godkänt när det begav sig. Det faktum att också väntetider för körprov i vissa fall kan vara gör att många tvingas betala igen för att skriva om teoriprovet eller göra körprovet. Ett innehav av B-körkort är ofta ett grundläggande krav för att ens vara påtänkt för en rad olika yrken. Dagens ofta segdragna process minskar därför många ungas chanser att hitta jobb. anser att det inte är rimligt att utsätta främst ungdomar och studenter för denna tidspress, som tillika kan bli en mycket kostsam process för de många ungdomar som lever på knappa studiebidrag och studielån. Mot denna bakgrund bör giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov samt körprov för körkortsbehörighet B förlängas . Ett växande problem i är illegala körskolor. De illegala körskolorna snedvrider marknaden. Illegala körskolor uppträder i många fall som helt vanliga och lagliga körskolor och det är därför väldigt svårt för eleverna att märka skillnaden. Omfattningen syns inte minst på internet där många illegala körskolor marknadsför sig på flera portaler. Den illegala körkortsutbildningen har kopplingar till den organiserade brottsligheten. Konsekvenserna är många: elever blir lurade till dyra och undermåliga lektioner, de riktiga trafikskolorna riskerar att konkurreras ut och köerna till körproven blir allt längre då fler och fler blir underkända och måste göra om provet. Andelen godkända körprov har sjunkit till och klarar teoriprovet. ser positivt på att det håller på att tas fram ett nytt teoriprov som förhoppningsvis omöjliggör organiserat fusk på teoridelen. Men det stoppar inte fusket med körlektionerna. Det har framkommit att vissa personer satt i system att missbruka möjligheten till privat handledning av körelever genom att i praktiken bedriva körskoleverksamhet mot svart betalning. För att försvåra för enskilda att bedriva illegal körskoleverksamhet, föreslår att antalet elever som en enskild privatperson kan handleda minskas från femton till fem. För att tydligare synliggöra skillnaden mellan en legal och en illegal körskola föreslår att det införs en särskild färg på registreringsskyltar för registrerade körskolebilar för att underlätta för polisen att stoppa illegal körskoleverksamhet. Regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. Eftersom det fortsatt är små åtgärder som görs så finns fortfarande ett stort behov av att göra en totalöversyn av körkortsutbildningen genom att tillsätta en parlamentarisk utredning. Först då kan en helhetsbild av körkortsutbildningen skapas, som inrymmer svart verksamhet, själva utbildningen, kunskapskrav med mera. En översyn kan också titta på eventuellt behov av återkommande syntest när körkortet förnyas. vill också införa krav på alkolås på samtliga nya bilar som används i körkortsutbildningen för att säkra trafiknykterheten. Ett krav på alkolås finns redan för den som vill bli medlem i . vill att alla trafikskolor ska följa deras exempel. Stoppa ”bilmålvakter” Så kallade bilmålvakter, det vill säga personer som formellt står som ägare till ett fordon utan att själv ha det i sin besittning, är ett viktigt verktyg för den organiserade brottsligheten. Ett problem är att en och samma person, som inte är svensk medborgare, kan skapa flera samordningsnummer. Därigenom kan det existera ett antal digitala personer med samordningsnummer utan att dessa motsvaras av någon fysisk person. Dessa ”personer” med samordningsnummer kan i sin tur äga ett flertal bilar vardera. föreslår att en person med samordningsnummer endast ska få äga max en bil i . Effektiv kontroll av avgasrening vid besiktning Kraven på besiktning av utsläppen från personbilar är otillräckliga. De nya besiktningsreglerna innebär att en bil som har felaktig avgasrening kan passera besiktningen helt utan anmärkning, trots att den släpper ut långt mycket mer än vad som är tillåtet när bilen säljs. Genom att kontinuerligt kontrollera och fånga upp de fordon som har för höga utsläpp i samband med fordonsbesiktningen kan utsläppen minska, men den möjligheten är liten i . Insikten om utsläppens skadliga effekter på människors hälsa och miljön har inneburit att andra länder sänkt sina gränsvärden, det vill säga toleransnivån, för vilka utsläpp som tillåts från en bil. I går utvecklingen åt motsatt håll, genom att de tillåtna utsläppsnivåerna för svenska bilar kraftigt höjs. Nya generella gränsvärden har införts, och dessa är satta till en nivå som i praktiken gör det omöjligt att underkänna fordon som släpper ut för mycket skadliga partiklar och ämnen. Gränsvärdena för kolmonoxid är uppemot 100 gånger högre än vad en vanlig bensinbil kan förväntas släppa ut. För dieselbilar tillverkade efter 2009 är gränsvärdena gällande partiklar 70–100 gånger högre än vad dessa bilar normalt släpper ut. Nivån är så hög att till och med dieselbilar med bortmonterade eller manipulerade partikelfilter släpper ut mindre än gränsnivåerna. Regeringen bör återkomma med förslag på hur man kan förbättra miljökontrollen på fordon så att inte har betydligt lägre krav på miljökontroll av fordon än andra europeiska länder. Se över reglerna för A-traktorer En så kallad ska vara konstruerad för en hastighet på max /h. får A‑traktor framföras med ett AM-körkort, som också gäller för moped. Utbildningen består av både teori och praktiska delar såsom övningskörning. Det är inte tillåtet att övningsköra privat utan enbart hos utbildaren. A‑traktorer har i de flesta fall dubbla växellådor med varvtalsregulator. Detta innebär att A‑traktorn får ett varvtal runt 4 000–5 000 vid en hastighet av /h. Det höga varvtalet resulterar i att växellådor och andra delar utsätts för ett snabbt slitage och ofta går sönder. Att den låga maxhastigheten stoppar upp trafiken kan vara ett annat skäl till att många frestas till olaglig trimning av sin A‑traktor. En möjlighet att hantera problemet skulle kunna vara att höja den högsta tillåtna hastigheten för A‑traktorn /h. Därigenom skulle frestelsen att olagligt trimma A‑traktorn kunna minska. För att bibehålla trafiksäkerheten borde det i så fall införas krav på ett särskilt körkort för A‑traktor med högre krav än för AM‑körkort. A‑traktorn är, inte minst på landsbygden, ett viktigt fortskaffningsmedel för många ungdomar. Att se över möjligheten att förflytta sig på ett säkert sätt, även i de delar av landet där kollektivtrafik inte är fullt utbyggd, är en viktig del i att möjliggöra transport till såväl fritidssysselsättning som extraarbete. Regeringen bör se över reglerna för A‑traktor i syfte att finna en lösning som ökar trafiksäkerheten. presenterade ett förslag till ny modell för färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor (SOU 2019:36). anser att principerna bakom den föreslagna modellen är bra. Användning av kollektivtrafik och samåkning ska uppmuntras. En skattereduktion är att föredra framför ett avdrag eftersom resekostnaden för samma resa inte är större för den som har hög marginalskatt än för den som har låg. Det är naturligtvis också positivt om systemet blir enklare så att ”skattefelet” (fusk) kan minskas. Däremot anser vi att den föreslagna nivån på skattereduktionen är för låg, vilket innebär att höjningen av reseavdragets storlek inte ligger i linje med det vi kristdemokrater vill se. Detta gäller särskilt för dem som bor och verkar på landsbygden. En övergång till ett avståndsbaserat reseavdragssystem är eftersträvansvärt av främst miljö- och klimatskäl, men även av förenklingsskäl och för att minska det överutnyttjande som förekommer. Dock bör en sådan övergång ske på ett sådant sätt att det blir en förbättring för dem som bor på landsbygden och är beroende av bilen. I avvaktan på en ny modell för reseavdraget föreslår att milersättningen höjs /mil och att detta delvis finansieras genom att beloppsgränsen höjs . Stärk förutsättningarna för den svenska sjöfarten Svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling samt konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. En stark handelsflotta behövs av flera skäl, inte minst för att möjliggöra goda förutsättningar för import och export men också utifrån miljösynpunkt och sjösäkerhet. Genom en stor svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Detta är även viktigt för den nationella säkerheten. I händelse av ofred är det av yttersta vikt att den svenska handelsflottan är stor men också diversifierad, så att den kan bidra till totalförsvaret. Enligt Transportstyrelsen transporteras av utrikeshandel, mätt i volym, sjövägen, vilket innebär transporterat gods. Utöver det transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer. Den svenska sjöfartssektorn och alla dess omgivningsföretag sysselsätter ungefär 100 000 personer. vill öka den svenska sjöfartens konkurrenskraft eftersom de svenska vattenvägarna är underutnyttjade, som framför allt järnvägen pressas av ett allt hårdare kapacitetstryck och inte räcker till. Jämfört med vägtransporter innebär dessutom transporter på inre vattenvägar en miljövinst. Ska mer gods gå till sjöss behöver de inre vattenvägarna och infrastrukturen runt dem rustas upp. betalar sjöfarten för underhållet av sina transportleder genom att farledsavgifter betalar för isbrytning. delar branschens oro för detta. Finansieringen av framför allt isbrytning, men även hur annat farledsunderhåll ska gå till för att främja konkurrensneutralitet för alla transportslag, måste ses över. Den svenska sjöfarten agerar på en global marknad där internationella regler sätter spelreglerna för de svenska rederierna. Den snabba tekniska utvecklingen och ökad globalisering av ekonomi och handel har en betydande påverkan på sjöfarten som näring. flaggades svenskregistrerade fartyg ut. Fram låg antalet svenskflaggade handelsfartyg på minst 100 bruttoton stabilt kring drygt 400 stycken, men det hade minskat till 304. Bland annat av dessa skäl tillsatte alliansregeringen en utredning om tonnageskatt 2013. Det har varit en mycket viktig fråga för . Efter en del förseningar infördes detta äntligen . Detta har bidragit till att antalet svenskflaggade fartyg nu ökar igen, vilket är mycket positivt, men det är fortfarande långt kvar tills antalet svenskflaggade fartyg är tillfredsställande. är det att börja utveckla tonnageskattesystemet och utreda de begränsningar som finns i systemet. Fartyg som ska ingå i systemet måste göra det , och fartyget får endast trafikera svenska vatten maximalt av tiden. För framförallt mindre redare innebär detta en osäkerhetsfaktor då det är svårt att förutse hur marknaden kommer att utvecklas på så lång sikt. Genom att lätta på dessa begränsningar kan fler omfattas och därmed förbättras förutsättningarna för svensk sjöfart. Även om förutsättningarna för svensk sjöfart förbättrats något , och optimismen i branschen är stor, så finns det fortsatt stora utmaningar för den svenska sjöfarten. Främst handlar det om att näringens kostnader måste minska så att branschen kan konkurrera med sina utländska motsvarigheter. Svensk sjöfart ska ges goda villkor och konkurrenskraftiga skatter, avgifter och regellättnader. Detta är väsentligt för att behålla och utöka antalet svenskregistrerade fartyg i . Utöver goda villkor för sjöfarten, så är det också viktigt med välfungerande och ändamålsenliga hamnar. Den viktiga containertrafiken sker med allt större fartyg vilket är positivt av både ekonomiska och ekologiska skäl, och för att kunna ta emot dessa fartyg krävs det att hamnarnas funktionalitet ständigt utvecklas. Frågan om muddring av hamnar är därför mycket viktig, särskilt i hamn men också i andra hamnar som till exempel hamn.