mot · H7022828 · 2019-10-03 00:00:00 — Social rörlighet och bättre möjligheter för socialt utsatta barn och unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade befogenheter för lärare och rektorer vad gäller beslut om särskilda undervisningsgrupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om resursskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en specialinriktning mot specialpedagogik/speciallärare på lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade platser på speciallärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett specialpedagog- och speciallärarspår i det kommande professionsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Skolinspektionen i uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med extra anpassningar och särskilt stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiera arbete med skolor i utsatta områden inom det kommande professionsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om introduktionsprogrammen på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en yrkesskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformerad vårdkedja för barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huvudmannaskap och ansvar för elevhälsan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka elevhälsans uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till , och att konkretisera skollagens skrivningar om att förebygga psykisk ohälsa samt säkerställa kollegial kompetensutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt samarbete mellan skola, socialtjänst, BUP, elevhälsa och föräldrar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka valfriheten inom barn- och ungdomspsykiatrin genom vårdval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tillgången till digitala ungdomsmottagningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Forte ett långsiktigt uppdrag att forska om den psykiska ohälsan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka forskningen om suicidprevention och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk samhällsorientering för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild brottsrubricering för hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa det nya brottet ”olaga frihetsbegränsning” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skolans jämställdhetsuppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud mot regelmässigt könsuppdelade klasser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre utbildning i sex och samlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete med civilsamhället vad gäller integration av barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt förebyggande arbete, tidiga insatser och förtydligat uppdrag för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Forte i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av förebyggande arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt med fokus på förebyggande arbete inom den sociala barn- och ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till att ta fram nationella kvalitetskrav rörande arbetet med barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk arbetsplatsintroduktion, en längre yrkesintroduktion och regelbundet mentorskap för nya socialsekreterare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell specialistutbildning för socialsekreterare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa specialistsocionomer med inriktning mot barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av socionomprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beslutsfattande i ärenden som rör barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om certifiering, ett nationellt register och förbättrad dokumentation av jourhem och familjehem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vårdnadsöverflyttningar och nationella adoptioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vitesföreläggande mot kommuner som inte säkerställer det placerade barnets skolplikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge IFAU i uppdrag att utvärdera och föreslå åtgärder för att öka placerade barns möjligheter att klara skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på kontakttillfällen mellan socialtjänst och placerade barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en obligatorisk läkarundersökning och rätt till stöd hos psykolog för placerade barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygga och drogfria miljöer på ungdomshem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rutiner och regler på HVB-hem för att ungdomar ska kunna bryta med destruktiva umgängeskretsar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka och effektivisera arbetet med sociala insatsgrupper i syfte att fånga upp ungdomar som riskerar att dras in i kriminalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en ny enhet för unga lagöverträdare inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omedelbara omhändertaganden enligt lagen om vård av unga vid allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida kommunala kostnader för LVU i samband med omedelbara omhändertaganden på grund av brottslig verksamhet bör ersättas av staten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativ till omhändertagande såsom fotboja och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändrad lagstiftning så att polisen kan genomföra hundsök efter narkotika på skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisområden där narkotikahandeln är ett problem ska ha specialiserade narkotikapoliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en 24-timmarsgaranti för åtgärder när polisen får kännedom om en ung persons begynnande missbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en 24-timmarsgaranti för åtgärder när får kännedom om en ung persons begynnande missbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer tid ute på fältet utanför ordinarie kontorstid för socialsekreterare, fältassistenter och andra kommunala tjänstemän och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till tvångsvård och omedelbara omhändertaganden ska användas oftare för unga med missbruksproblem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beslut om omhändertagande enligt LVU av domstol om det finns risk att en ungdom skadas genom brottslig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet enligt LVU att förbjuda en ungdom att vistas på vissa platser för att bryta med brottsligt umgänge och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet enligt LVU att besluta om elektronisk övervakning av en ungdom och tillkännager detta för regeringen. Den nya svenska modellen ska möjliggöra klassresor för alla barn ska vara ett land fullt av möjligheter där alla barn ges chansen att nå sin fulla potential: Att av egen kraft kunna göra sin egen resa, ta sig uppåt och framåt i livet. Möjligheten till att göra en klassresa ska inte vara förbehållen vissa barn. Det måste gälla alla – oavsett familjesituation eller bakgrund, om man bor på landet, i staden eller i förorten. Vi moderater tror starkt på löftet om social rörlighet, och fruktar hotet om social ärftlighet där föräldrars utanförskap och misslyckanden går i arv i generationer. I stället måste vi möjliggöra för alla barn att få påbörja sin alldeles egen resa och för alla föräldrar att se sina barn växa upp och nå sin fulla potential. För att nå dit måste vi skapa möjligheter, men också lösa samhällsproblem. lämnar alltför många barn och unga skolan utan fullständiga betyg. Barn och ungdomar mår allt sämre och landets socialtjänster har svårt att hjälpa alla barn som far illa. Den bristande integrationen skapar utanförskap med barn som aldrig kommer in i det svenska samhället. Gängkriminaliteten drar in allt yngre ungdomar i kriminalitet och missbruk. Förslagen i denna motion är riktade till barn och unga som riskerar en stor social utsatthet, till exempel på grund av psykisk ohälsa eller uppväxtförhållanden i områden där riskerna är större att exponeras för kriminalitet. När det gäller insatser för socialt utsatta barn och unga handlar det bland annat om en skola som möjliggör för alla barn att göra en klassresa, en politik som tar psykisk ohälsa på allvar, en integration som är på riktigt, en socialtjänst som fungerar samt ett effektivt brottsförebyggande arbete som hindrar att barn och ungdomar dras in i kriminalitet. Här krävs att alla aktörer i samhället tar sitt ansvar och ges rätt verktyg att göra skillnad, från statliga myndigheter till kommuner och det ofta oumbärliga civilsamhället. I detta arbete är också vuxna förebilder avgörande. I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Möjligheterna att lyckas ska aldrig begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Skolan är biljetten till social rörlighet och möjligheten att göra en klassresa, där alla barn och ungdomar ska ges förutsättningar att förverkliga sina drömmar och nå sin fulla potential. Förskolan ska ge barn en bra start i livet Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten spelar särskilt stor roll för barn som har ett annat modersmål än svenska eller för barn som kommer från studieovana hem. Därför behöver ambitionerna för förskolan höjas. Förskollärarutbildningen behöver byggas ut så att alla barn får möta utbildade och legitimerade förskollärare under sina timmar i förskolan. För att säkerställa kvalitet i utbildningen behöver utbyggnaden kombineras med högre antagningskrav. Men framför allt måste timmarna i förskolan bli fler för de barn vars föräldrar är arbetslösa eller lever i ett utanförskap. anser att barn till föräldrar som står utanför arbetsmarknaden ska ha rätt till 30 avgiftsfria timmar i förskolan. Utöver detta behöver också obligatorisk språkförskola införas. Det är inte bara utrikes födda föräldrar som behöver stärka sina svenskkunskaper. Minst lika viktigt är att familjernas barn får de kunskaper i svenska som behövs för att de ska ha samma möjligheter som andra barn att klara skolan. Därför föreslår att alla nyanlända barn och barn till nyanlända föräldrar ska omfattas av en obligatorisk språkförskola . Särskild tid ska avsättas för undervisning i svenska. Dessutom föreslår vi att svenska språkets roll stärks i läroplanen till förskolan och kompetensutveckling för förskollärare och att ska ges i uppdrag att ta fram särskilda kompetensutvecklingskurser för förskollärare i språkutvecklande arbetssätt riktat mot nyanlända barn. Bättre stöd och hjälp tidigt så att fler barn får en bättre start i kunskapsresan I den svenska skolan ska alla elever mötas av höga förväntningar. Alla elever har rätt att, utifrån sina förutsättningar, nå så långt som möjligt. En viktig förutsättning för detta är att eleverna tidigt får stöd och hjälp och att kunskapsluckor tas om hand och inte förbises. Målsättningen ska vara att alla elever får stöd och hjälp inom den ordinarie undervisningstiden. Men i de fall detta inte räcker ska alla skolhuvudmän åläggas en skyldighet erbjuda en obligatorisk läxhjälp i och en lovskola i åk 6–9 ska införas för de elever som riskerar att inte komma in på gymnasiet. Alla elever ska ges en möjlighet att nå behörighet till gymnasiets nationella program. Utöver detta behöver också skolans professioner bättre förutsättningar för att klara av att möta alla elevers utmaningar. Därför måste alla lärare, nya såväl som befintliga, ha kunskap i att möta svagpresterande elever. Det handlar om grundläggande kompetens i specialpedagogik, andraspråksinlärning, ledarskap och kunskaper i att möta elever med neuropsykiatriska funktionsvariationer. Därutöver behöver skolan säkerställa att elever som är i behov av särskilda anpassningar i form av exempelvis mindre undervisningsgrupper och resursskolor kan få sådan hjälp. Det ska vara kartläggningsmaterial, resultat på nationellt prov eller uppgifter från lärare och övrig skolpersonal i samråd med eleven – och inte medicinska diagnoser – som ska styra när anpassningar och särskilt stöd ska ges till eleverna. Både specialpedagogers och speciallärares kompetens måste komma de enskilda individerna till del, därför måste platserna till dessa utbildningar byggas ut och kopplas samman med ett professionsprogram för lärare. Information om elevers olika svårigheter ska överlämnas till nästa skola, rektor och lärare vid byten och liknande situationer. Bättre möjligheter till jobb och behörighet till gymnasiet För de elever som inte når behörighet till gymnasiet finns möjlighet att läsa vidare på ett av de fem introduktionsprogram som finns. /2019 läste över 50 000 elever på ett introduktionsprogram. Trots att de fem introduktionsprogrammen mer eller mindre har samma syfte – att elever ska nå gymnasiebehörighet eller rustas med yrkeskunskaper – överlappar programmen varandra. Det är svårt att se vad som egentligen skiljer programmen åt. Resultaten visar att få av de elever som påbörjar något av programmen har slutfört en gymnasieutbildning . Detta är ett slöseri för såväl samhället som den enskilda individen. Fler unga och nyanlända måste få en bättre möjlighet till en bättre start i vuxenlivet. Därför behöver introduktionsprogrammen reformeras. I stället för dagens illa fungerande introduktionsprogram ska introduktionsprogrammens syfte och tillgänglighet renodlas. I huvudsak bör det finnas två inriktningar: en studieförberedande där syftet är att nå gymnasieexamen och en yrkesskola där det främsta syftet är goda språkkunskaper och att eleven ska få en relevant yrkesutbildning. ska introduktionsprogrammen inte stänga några dörrar. Tvärtom ska det finnas en flexibilitet mellan systemen. Det ska alltid gå att välja till kurser för att uppnå gymnasiebehörighet och, om man blir behörig, växla över till ett gymnasieprogram. På detta sätt blir den nya yrkesskolan både en första väg in i ett yrke och en brygga till vidare fördjupning och studier. Yrkesskolans inriktningar ska tas fram tillsammans med det regionala näringslivet för att maximera elevernas möjligheter till jobb. Yrkesskolan bör också inkludera långtgående möjligheter till praktik under utbildningen, likt lärlingsprogrammen på gymnasiet. Det är då lämpligt att de elever som omfattas av reformen för inträdesjobb får hjälp via yrkesskolan att hitta ett inträdesjobb på ett företag. De kan då kombinera utbildning på yrkesskolan med ett inträdesjobb. Samhällets stöd är ett måste för barn och unga som mår dåligt Alla barn och ungdomar har rätt till en bra start i livet – att må bra och känna sig trygga. Så ser det tyvärr inte ut . Den psykiska ohälsan bland unga är utbredd och utvecklingen är oroande. har den psykiska ohälsan hos barn i åldern 10–fördubblats. ser vi däremot vi hur samhällets stöd brister. På lite har antalet barn som väntat än på en insats från barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) mer än tredubblats. Barn och unga vittnar om hur svårt det är att få hjälp och att det är svårt att bli tagen på allvar eller bli lyssnad på. Vården, men också skolan och civilsamhället, måste vara väl fungerande för att ta hand om de som drabbas och förebygga att ingen hamnar där. En tillgänglig och förebyggande elevhälsa Enligt den nya skollagen ska alla elever ha tillgång till bland annat skolsköterska och skolkurator. Alla barn har dessutom rätt till ett visst antal hälsobesök under sin skolgång. Det är en god utgångspunkt, men dessa hälsobesök behöver utvecklas till att även omfatta psykisk hälsa. Lagen anger heller inte i vilken utsträckning denna personal ska finnas tillgänglig. Det innebär stora variationer både mellan skolor och mellan kommuner, vilket i sin tur innebär varierande förutsättningar för stöd till barn som behöver det. Skollagen bör därför ändras i syfte att införa ett förstärkt fokus på psykisk hälsa vid hälsobesök och i syfte att ställa tydliga krav på att elevhälsans personal finns tillgänglig i tillräcklig utsträckning. Barn och unga som mår dåligt ska få den hjälp de behöver Inspektionen för vård och omsorg () konstaterar att primärvården inte alltid har kapacitet och kompetens för att ta hand om barn och unga och familjer i kris samt att rollfördelningen mellan primärvården och psykiatrin är oklar. Ett exempel är hur barn och unga hänvisas tillbaka till elevhälsan från primärvården med uppmaning att elevhälsan ska remittera till BUP, trots att primärvården själva ska remittera till specialistvård när det behövs. har även pekat på att behandlingar skjuts över från BUP till elevhälsan när väntetiderna till BUP blir långa. Detta är allvarligt eftersom elevhälsan i dagens läge inte är en vårdinstans och har inte heller ett behandlande uppdrag. Barn och unga riskerar således att hamna mellan stolarna. Därför måste hela vårdkedjan, från elevhälsan, till primärvården och den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin reformeras. bör även dagens huvudmannaskap och ansvar för elevhälsan ses över. Tillgängligheten måste bli bättre, både vad gäller första linjens insatser och inom BUP. Första linjens insatser kan ske inom ramen för till exempel en vårdcentral och rikta sig främst till barn och unga som har symptom på psykisk ohälsa och riskerar att drabbas av allvarligare besvär eller psykisk sjukdom, medan BUP erbjuder specialiserad vård. Båda formerna av vård är avgörande för att barn och unga som mår dåligt ska få den hjälp de behöver. Barn och unga som mår dåligt eller är sjuka ska inte stå i kö, de ska ha hjälp. När man väntar på vård kan veckor kännas som en hel oändlighet – både för den drabbade och för anhöriga. I värsta fall leder väntan till att den drabbades tillstånd försämras. har antalet barn som väntat än på insats från BUP mer än tredubblats. Utvecklingen måste vändas. Då krävs dels, som redan konstaterats, omfattande insatser som reformerar hela vårdkedjan, men dels också tillräckliga resurser till BUP för att klara av att hantera de växande köerna. Vårdval inom barn- och ungdomspsykiatrin finns i ett antal moderatstyrda regioner och bidrar till såväl kortare köer som större mångfald av olika aktörer. Genom fler vårdval bör valfriheten för barn och unga i behov av stöd, hjälp och vård stärkas i hela landet. Många barn och unga i social utsatthet har inte möjlighet att ta sig till en fysisk ungdomsmottagning. Det kan bero på geografiska hinder och att avståndet till närmsta ungdomsmottagning är allt för långt, men även för barn och unga som lever i hedersförtryck eller liknande förhållanden kan det vara en omöjlighet att komma i kontakt med den verksamhet som ungdomsmottagningarna erbjuder. För att alla barn och unga, oavsett geografiskt läge eller andra begränsningar, ska ha möjlighet till exempelvis samtalsstöd eller preventivmedelsrådgivning bör tillgången till digitala ungdomsmottagningar stärkas. Vi måste veta mer om psykisk ohälsa Trots en alarmerande utveckling av psykisk ohälsa bland barn och unga saknas fullständiga förklaringar kring orsakerna till ohälsan. För att kunna bedriva en bra vård och ett fullgott preventivt arbete mot psykisk ohälsa bland barn och unga, och för att veta vad som faktiskt är psykisk ohälsa, krävs goda möjligheter till långsiktig forskning. Forte (för hälsa, arbetsliv och välfärd) bör därför få ett långsiktigt uppdrag att forska om den psykiska ohälsan bland barn och ungdomar, dess utbredning, orsaker och evidensbaserade metoder för att motverka, förebygga, lindra och bota den. Arbetet med suicidprevention är livsviktigt I dör ett barn genom självmord. För att kunna förebygga på bästa sätt måste vi veta mer om orsakerna till självmord. Resurserna till Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) ska därför utökas och utvärderas kontinuerligt i syfte att stärka forskningen om suicidprevention. När det kommer till att bryta stigmat kring psykisk ohälsa och för att få fler personer som går med självmordstankar att söka hjälp är civilsamhället en oumbärlig resurs. Det finns en rad ideella verksamheter som engagerar sig i det operativa suicidpreventiva arbetet och ser till att den kunskap och de insatser som finns till buds når ut till de som behöver det mest. Många organisationer på detta område finansieras till stor del av donationer och gåvor från privatpersoner och företag. Den viljan att engagera sig för att minska självmorden vill vi ta vara på. Därför måste civilsamhället kontinuerligt stöttas för att fortsätta sitt livsviktiga arbete. Bryt utanförskap genom bättre integration För att barn och ungdomar som kommit till , eller har föräldrar som invandrat hit, ska ges bästa möjliga uppväxtvillkor krävs en sammanhållen integrationspolitik. Skolan, språket och värderingarna är några viktiga pusselbitar för att för att förbättra integrationen. Uppvärdera svenska språkets betydelse för barn och ungdomar Svenska språket är nyckeln till det svenska samhället för vuxna, ungdomar och barn. Det är därför avgörande att vi rustar eleverna med goda svenskkunskaper och på så sätt ger dem verktyg att bygga sin framtid. Skolan är en viktig faktor till barns möjligheter att lära sig språket. Dels genom vänner och lek på rasterna, men det krävs också att det finns ett tydligt fokus på det svenska språket i klassrummet. Från förskolan till gymnasiet och vuxenutbildningen. Från tidig ålder finns ett behov av införande av obligatorisk språkförskola språkundervisning och förtydliga vikten av språkutbildning i förskolans läroplan. Vi har även pekat på behovet av att renodla gymnasieskolans introduktionsprogram, där framförallt yrkesskolan ska ha ett tydligt fokus på språkutbildning.