mot · H6023092 · 2019-04-29 00:00:00 — En god och tillgänglig sjukvård präglas av ett effektivt och patientsäkert omhändertagande av äldre. Studier har visat behovet av vårdcentraler anpassade för äldre för att på så sätt avlasta såväl akutmottagningar som husläkarmottagningar. vill gå vidare med förslaget och möjliggöra för fler regioner att utveckla äldrevårdscentraler. Det bör vara en självklarhet att även få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. Matens kvalitet och tillagningssätt har stor betydelse för de äldres välbefinnande och hälsa. Smakerna förändras ofta genom livet och när vi blir äldre kan vi få försämrad aptit. Medicinering kan också leda till att aptiten försämras, vilket därmed kan innebära en risk för undernäring. Det får inte gå mellan att måltider serveras; detta kan vara ett stort problem under exempelvis nattfastan. Den äldre går ofta till sängs tidigt för att personalen ska hinna med att lägga alla innan nattpersonalen tar vid. Därför kan det bli alldeles för många timmars nattfasta och vi anser att fastan aldrig får överskrida . Utbildade kockar och kokerskor med rätt kunskap om livsmedel bör ansvara för inköp av råvaror och tillagning av maten på äldreboenden. Personalen på särskilda boenden är ofta stressade för att arbetsbördan med att både ge omsorg och tillaga alla måltider är för stor; kunskap om näringsämnen och livsmedel kan också saknas. Omsorgspersonal bör lägga all sin arbetstid till omsorg av de äldre och deras skötsel samt tvätt, städning och annat praktiskt. Inom ska de äldre erbjudas nylagad mat i hemmet likväl som de kan välja att få en matlåda levererad till sig. Vi ser också positivt på att samverkan mellan skolor och äldreboenden finns där maten kan tillagas i skolan och levereras till äldreboendet. De äldre är olika och har givetvis olika behov och som ska bemötas på bästa sätt. För att infria detta vill vi införa ett statligt stimulansbidrag. Vi vill genom denna matreform säkerställa att de äldres mat i likhet med skolbarnens mat ska uppfylla vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet. 4.18.5 Social samvaro på ålderns höst Att känna meningsfullhet är en viktig del av en människas välbefinnande. Det handlar om att skapa förutsättningar för det som ger livsmod, livsglädje och en känsla av sammanhang. Äldre som besväras av ensamhet känner sig sjukare och tröttare och äter fler mediciner, vilket leder till ett ökat vårdbehov. Ensamhet innebär en kronisk stress som ger fysiska uttryck såsom att matlusten minskar och kan leda till undernäring, och risken för kärlkramp, hjärtinfarkt och stroke ökar. Vi måste ta krafttag mot den skadliga ensamheten och väga in detta när olika politiska beslut ska tas. har utformat en strategi mot ensamhet och utsett en ensamhetsminister. Detta belyser hur stort och allvarligt problemet med ensamhet är och ska givetvis också genomföra en förändring av hur man ser på individualismen och de sociala nätverkens betydelse. Synen på familjens starka roll och gemenskap i sammanhanget ska inte förringas utan i stället lyftas upp i debatten. Den ofrivilliga ensamheten är ett samhällsproblem som ska hanteras som ett sådant; ansvaret ska inte ligga på den enskilde. uppskattning är att 93 700 äldre med äldreomsorg ibland besväras av ensamhet och att 32 700 ofta besväras av ensamhet. Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten. Vi anser att lämplig myndighet bör få i uppdrag att följa upp i vilken utsträckning kommunernas stöd i form av dagverksamhet och sociala mötesplatser kan minska äldre personers ensamhet och utforma vägledning för kommunerna i arbetet för att minska äldre personers ensamhet. Regeringen beslutade att införa en ny bestämmelse i socialtjänstförordningen om bemanning i särskilt boende för äldre. De nya reglerna anger att personal ska finnas tillgänglig utan dröjsmål dygnet runt. Detta innebär att äldreboenden inte behöver vara bemannade med personal dygnet runt utan endast att personal finns ”tillgänglig”. Att en person finns tillgänglig ger inte samma trygghet och möjlighet att få hjälp direkt. Som man befarade visar det sig nu tyvärr att trots skärpta krav på nattbemanningen är den fortfarande låg på många äldreboenden i landet. Enligt IVO:s oanmälda inspektioner blir de boende, bland dem många med demens, fortfarande inlåsta. anser att äldreboenden ska vara bemannade dygnet runt så att personal kan ge nödvändig hjälp utan dröjsmål. Det är viktigt att de äldre ska kunna få omedelbar hjälp samt kunna känna sig trygga. Kommunerna ansvarar för hur nattpersonalen organiseras varför bemanningen också kan se olika ut i olika kommuner. Man ska kunna vara säker på att det finns personal till hands då man behöver den, oavsett i vilken kommun man bor. Därför behövs bindande krav runt. 4.18.7 Arbetsvillkor inom äldreomsorgen prioriterar frågan om arbetsvillkor inom äldreomsorgen. Vi anser att ofrivilliga delade turer ska avskaffas och ser vikten av att ge personalen större inflytande över sina arbetstider. 5 Trygghet, lag och ordning En stat som inte upprätthåller lag och ordning är en stat i sönderfall. Upprätthålls inte den demokratiska rättsstaten återstår den starkes rätt, vilket innebär att det vakuum staten lämnar efter sig kommer att fyllas av andra aktörer som flyttar fram sina positioner där rättsstaten retirerar. I finns numera 61 utsatta områden, varav 23 bedöms som särskilt utsatta. Det rör sig om platser där polis, ambulans, räddningstjänst och andra viktiga samhällsfunktioner, såsom kollektivtrafik och brevbärare, inte kan utföra sina uppgifter på ett normalt sätt. Samhällets kapitulation medför en enorm påfrestning för vanliga hederliga människor, påfallande ofta utrikes födda, som arbetar eller bor i dessa områden. Ingen ska behöva riskera att få sin bil uppbränd för att man bor i ett visst område. I den politiska debatten talas det ibland något naivt om behovet av sociala insatser, att det är en lokal hopplöshet som mynnar ut i stenkastning och bilbränder. I själva verket handlar det om synnerligen grovt kriminella och deras anhängare, som tagit hela bostadsområden som gisslan och avskyr polisen av den enkla anledningen att polisen stör deras kriminella verksamhet. Vanliga familjer, som trots den negativa situationen utgör den absoluta merparten av de boende i utsatta områden, är de som drabbas hårdast. Samhället har lämnat dessa människor åt sitt öde. Självfallet finns det ett behov av olika sorters sociala insatser då dessa områden tenderar att vara socioekonomiskt utsatta. Sociala insatser blir dock i grunden verkningslösa när den grundläggande tryggheten saknas. Lösningen måste primärt vara trygghet som säkras av de rättsliga instanserna, vilket sedan följs av andra åtgärder – inte tvärtom. Samhället måste återta kontrollen över sina förlorade områden, och de hederliga människor som bor där måste ges en reell chans att bli en del av det svenska samhället. På detta sätt vill vi bana väg för de goda och konstruktiva krafterna. Men för att nå framgång krävs det att poliser finns tillgängliga när medborgarna behöver dem, att resurserna finns för att utreda brott snabbt och effektivt och en styrning som säkrar polisernas arbetsvillkor. 5.1 En effektiv och resursstark poliskår Den svenska polisen är en samhällsbärande yrkesgrupp som upprätthåller lag och ordning och skyddar vanliga medborgare. Polisen förhindrar brott med sin närvaro i utsatta områden, skyddar befolkningen från otrygghet och sätter dem som skapar otrygghet bakom lås och bom. När terrordåd inträffar springer polisen mot den punkt som andra flyr från, de riskerar sina liv för att skydda folket från fara. De står upp för vad som är rätt. Polisen ska finnas tillgänglig i hela samhället, landsbygd som storstad, och . Medborgare ska mötas av öppna polisstationer, även , och korta inställelsetider när de rapporterar in brottslighet. I det moderna folkhemmet är polisen en positiv del av vardagen för laglydiga medborgare. En grundläggande förutsättning för att vända trenden av fler brott, varav en minskande andel upp, och därmed vinna ett större förtroende för samhällets kapacitet att hantera brottslighet är en stabil och kompetent poliskår. Det är dessa män och kvinnor som först kommer i kontakt med brottsligheten och ofta dessutom de som utsätts för den. Polisyrket är i mångt och mycket unikt. Utbildningen leder till en specifik tjänst med en specifik arbetsgivare, som till syvende och sist utgörs av staten, med en avsaknad av privata alternativ. Ledningen är politiskt tillsatt och strejk vid inhumana och orimliga arbetsförhållanden är inte tillåtet. mening är att det krävs genomgående förändringar för att återupprätta polisyrkets status – en nödvändighet för att få fler att söka sig till och för att få dagens poliser att vilja stanna i sitt yrke. Ambitionen att fler brott ska utredas och upp innebär att det krävs en kraftig förstärkning av . Fler poliser är en förutsättning för att rättssamhället ska kunna bemöta hotet från den organiserade brottsligheten, stävja våldsamheterna i förorten och finnas tillgänglig för medborgarna. 5.1.2 Kontinuerlig översyn, utbildning och anställning av poliser Antalet poliser har minskat , i absoluta tal men framför allt i förhållande till befolkningen. Sedan genomförde omorganisationen 2015 har i genomsnitt fler än två poliser lämnat yrket . Ingripandeverksamheten, de som rycker ut på 112-larm, är särskilt drabbad av avhoppen. har befolkningen ökat och fortsätter att öka, vilket har resulterat i att det relativa antalet poliser minskar kraftigt. För att säkerställa att dagens situation, med en kraftigt sjunkande polistäthet, inte ska återupprepas föreslår vi att det upprättas ett relativt rikttal om 250 poliser per hundra tusen invånare. Poliser ska utbildas i den takt som krävs för att upprätthålla det relativa antalet. Fördelen med en sådan referensnivå är att det medför en långsiktig stabilitet för polisväsendet, som därmed garanterat bibehåller sitt relativa antal även när befolkningsmängden ökar. Utöver arbetet med mängdbrott, organiserad brottslighet, våldsamheter i förorterna och ökad närvaro på landsbygden bör fokus även ligga på förstärkning av gränspolisen och på att hitta och avvisa eller utvisa illegala migranter. 5.1.3 Ett mer attraktivt yrke Av en undersökning av Novus, beställd av , framgår att poliser själva upplever bristen på personal som den främsta orsaken till att uppklaringen av brott inte är högre, följt av organisationsförändringar och brist på personalresurser. slutar allt fler poliser för att arbeta inom branscher där villkoren är bättre. Polisernas löner har släpat efter andra offentliganställdas, och detta är oundvikligen en av orsakerna till att många slutar, parallellt med att yrkets status urholkas. I ett första led föreslår att tillförs för en riktad lönesatsning som trappas upp för att följa den ökning av poliser som förslagen leder till. Det är upp till arbetsmarknadens parter att exakt avgöra hur resurserna ska fördelas, men syftet är att denna satsning primärt ska gynna poliser i yttre tjänst, där lönerna är som lägst, samt dem som arbetar under obekväma arbetstider. En förstärkning av arbetsvillkoren och arbetsmiljön ökar inte bara incitamenten för fler kompetenta människor att söka till polisutbildningen, det medför även ett incitament för erfarna poliser som sagt upp sig att återvända till yrket. Återanställning av poliser utgör en viktig del i vår ambition att utöka antalet poliser, då nyanställda poliser är i behov av kollegor med erfarenhet från den dagliga polisverksamheten. Poliser i yttre tjänst har flertalet gånger uttryckt oro över att deras vapenarsenal inte duger för att möta exempelvis tungt beväpnade terrorister. Detta uppmärksammades inte minst efter terrorattacken på , då poliser larmade om att det saknades förstärkta skyddsvästar, ballistiska hjälmar, kommunikationsradio och utbildning för att hantera förstärkningsvapnet MP5. satsar därför specifikt på ett utrustningslyft. Detta skulle medföra att polis inte skickas ut med bristande utrustning samt att en hög andel av tjänstgörande poliser i yttre tjänst både ges tillgång till och är utbildade att använda förstärkningsvapen. Anslaget ska även användas för att kroppskameror successivt införs som en del av standardutrustningen för patrullerande polis. Polisens datasystem är i behov av en modernisering. För att säkerställa att brottsbekämpningen är så effektiv som möjligt behövs väl fungerande tekniska lösningar. Att kan fortsätta digitaliseringsprocessen är vitalt, inte bara för brottsbekämpningen utan även för att förbättra servicen gentemot medborgarna. Vidare kommer det att uppstå kostnader för till följd av förslag för att underlätta spaningsverksamheten. kommer antalet poliser att öka kraftigt. Detta, tillsammans med ett antal straffskärpningar och bättre verktyg för genom bl.a. en utökad kamerabevakning, kommer att leda till en högre belastning för och Domstolar. Domstolar ska vara en plats där brottsoffer, deras anhöriga, vittnen och personal ska kunna känna sig trygga. I takt med att organiserad brottslighet blivit mer utbrett har också kraven på trygghet i domstolarna aktualiserats. Domstolar ska vara fredade från vapen och direkta eller subtila hot. Vittnen och målsägande ska erbjudas att slippa möta tilltalade eller närstående till dessa i samband med rättegång. Målsägande och vittnen har alltid en utsatt position i rättsprocessen. Uppgifterna de lämnar är inte sällan förenade med obehag och rädsla för den egna säkerheten. utgör vittnesmål ett av de viktigaste bevismedlen för domstolarna. För att den svenska rättsstaten ska vara värd sitt namn är det nödvändigt att den kan skydda de som bidrar till att upprätthålla den genom sitt vittnesmål – både under rättegången och efter domen. För att personalförstärkningen inom ska kunna få full effekt krävs det även att flertalet myndigheter inom rättsväsendet får mer resurser. Även om antalet ärenden till minskat är myndighetens arbetsbörda fortsatt hög, till följd av bl.a. en mer komplicerad brottslighet och stora förundersökningar. Arbetsbördan lär öka ytterligare till följd av kraven på fler poliser varpå behöver anställa mer personal för att kunna hantera den ökade belastningen. Verksamheten för Domstolar påverkas starkt av utvecklingen för de övriga delarna i samhället. har det varit ett ökande flöde av inkomna mål vid domstolarna och prognoser visar på en fortsatt utveckling. har föreslagit ett flertal straffskärpningar, bl.a. ett borttagande av ungdomsrabatten och mängdrabatten samt skärpta straff för sexualbrott, vapenbrott, människohandel osv. Detta, tillsammans med våra satsningar för en mer effektiv poliskår, kommer att leda till att fler människor kommer att spendera på anstalt, vilket kommer att kräva att stängda anstalter, där det är möjligt, öppnas. Det kommer även att kräva en större utbyggnad av kapaciteten på befintliga anstalter samt en långsiktig strategi för att minska kostnaden per intagen. 5.3.1 Fler anstalts- och häktesplatser De straffskärpningar som genomförts kommer i etapper att leda till att straffmassan, den totala utdömda fängelsetiden, utökas kraftigt. Detta kommer att innebära högre krav på Kriminalvårdens verksamhet för att undvika överbeläggning samt mer resurser. Vi ser att en länge eftersatt kriminalvård ropar efter ytterligare resurser. föreslår att Kriminalvården tillförs betydande anslag för att möta de trängande behov som myndigheten har. Detta rör hanterandet av ett släpande underskott, behov av renovering av de akuta behov de har samt utbyggnad av anstalts- och häktesplatser. En fungerande kriminalvård är nödvändigt för att rättsväsendet i övrigt ska fungera. Ett brott ska alltid medföra ett skyndsamt straff som står i proportion till brottets allvar och som överensstämmer med det allmänna rättsmedvetandet. Det är främst viktigt för att skipa rättvisa, ge brottsoffer upprättelse, upprätthålla respekten för lagen och undvika individuell rättskipning, men det handlar även om att avskräcka gärningsmannen och allmänheten från fortsatt brottslighet. Personer som döms för brott ska erbjudas stöd och hjälp för att bli hederliga medborgare, men det ska alltid föregås av ett proportionerligt straff. Det finns inget motsatsförhållande mellan rättvisa straff och att återanpassa brottslingar till ett laglydigt liv. förespråkar kraftigt höjda straff för framför allt vålds- och sexualbrott men även generellt sett för brott mot person, inbrott och brott som har med organiserad brottslighet att göra. Höjda straff är inte bara rätt utifrån ett moraliskt perspektiv. Det medför även ökade möjligheter för rättsväsendet att t.ex. häkta och därmed hålla farliga personer inlåsta i väntan på rättegång, ökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel m.m. Kännbara konsekvenser för denna sorts brottslighet är inte bara viktigt för att brottsoffren ska få upprättelse utan även för att de som jobbar inom rättsväsendet ska se att deras insatser gör skillnad. Straffen i har varit och är fortfarande alldeles för låga i många fall. Därför behövs en översyn med ambitionen att kraftigt höja straffen. Som ett resultat av detta väntas ökade kostnader för Kriminalvården, vilket de får extra resurser för. Det stora genomslaget för ökade straff väntas dock ske . Det är av största vikt för rättsstatens legitimitet att brottsoffret och dennes familj känner ett starkt stöd från samhället och får ett professionellt bemötande och en känsla av upprättelse. I strävan att rehabilitera gärningsmän får brottsofferperspektivet inte negligeras. Tvärtom ska tryggheten för de som drabbats av kriminalitet stå i fokus. Till exempel bör samhället säkra en ordning där brottsoffer inte själva behöver kontakta gärningsmän för att erhålla skadestånd. Lika självklart bör exempelvis brottsoffer få kännedom om när och hur deras förövare släpps fria. För att undvika att utsatta själva tvingas driva in skulder från gärningsmän vill införa en statlig skadeståndsgaranti. För det första ska staten gå in och betala brottsoffret det skadestånd rätten utdömt. På så sätt får brottsoffret direkt sin rättmätiga ersättning. För det andra ska staten sedan ta över ansvaret och aktivt driva in skulden från gärningsmannen, så att det i slutändan alltid garanteras att han eller hon i praktiken aldrig undkommer skadeståndsansvar. Dessutom vill vi stödja Brottsofferjouren, en viktig ideell kraft som möter tiotusentals brottsutsatta människor och ger dem en ovärderlig hjälp. Polisen har pekat ut 61 utsatta områden i , där otryggheten är extra stor. Utformningen av miljonprogramsområdena, vilka är en betydande andel av de utsatta områdena, gör det svårt för polisen att närvara utan att utsättas för stora risker. Torg, skolor, parkeringar m.m. är utformade på ett sätt som försvårar spaning och närvaro för polisen, och reträttvägar kan enkelt blockeras. Polisens närvaro försvåras vid polisingripanden då de ofta leder till våldsamma upplopp med bilbränder och stenkastning som följd. 5.5.1 Upprätta lag och ordning i socialt utsatta områden Utöver skärpta straff behöver polisens befogenheter och resurser utökas. Polisen behöver ha tillgång till s.k. icke-dödliga vapen. finns en väldigt stor lucka mellan polisens batong och det direkt dödliga tjänstevapnet, som alla poliser av naturliga skäl drar sig in i det sista för att behöva använda. Det kan således uppfattas som riskfritt att på tryggt avstånd kasta sten på polisen, trots att en stenbumling som träffar fel kan vara direkt dödlig. Polisen måste också ha direkt stöd från sina politiskt tillsatta chefer att agera utifrån hela befogenhetsspektrumet. I extrema fall, såsom vid större ordningsstörningar eller regelrätta upplopp, behöver undantagstillstånd kunna utlysas. Det är inte rimligt att polisen ska behöva ge sig in i en katt-och-råtta-lek på de kriminellas premisser. Utegångsförbud, större möjligheter att kontrollera folk på gator och torg, förbättrade möjligheter att häkta och förvara samt snabbare rättsliga processer är exempel på befogenheter ett undantagstillstånd ska kunna medföra. 5.5.2 Återinförandet av beredskapspolisen För att bidra med resursförstärkningar för upprätthållande av ordningen vid exempelvis upplopp föreslår att den tidigare nedlagda beredskapspolisen ska återinföras. Vid en terrorattack eller större händelse kan detta vara avgörande för att säkra tryggheten för befolkningen. 5.6 Bredare användning av trygghetsskapande kamerabevakning En utökad kamerabevakning innebär inte bara att polisen får direkta spaningsuppgifter som leder till att gärningsmännen kan lagföras; det innebär även bättre möjligheter att spåra och oskadliggöra gärningsmän vid terrorattacker, något som bekräftades i samband med terrorattacken på . Det fungerar även som ett verktyg för att styra och organisera det vardagliga polisiära arbetet. Det folkliga stödet för ökad kamerabevakning är brett. I en undersökning av ställde sig av de tillfrågade ganska eller mycket positiva till övervakningskameror på allmän plats. ska därför inte omfattas av en tillståndsplikt eller anmälningsplikt i kamerabevakningslagen. I stället ska myndigheten upprätta ett register över all kameraövervakning, detta för att säkerställa att det finns en kontrollfunktion för tillsynsmyndigheten. Terrorism och extremism utgör allt större hot, både i omvärlden och i . står vi inför en situation där politiker inte har lyckats få lagstiftning på plats . Vi ser därför att återvändande IS-terrorister kommer till utan att straffas för de hemska handlingar de utfört i den extremistiska islamismens namn. Det rör sig om slaveri, folkmord och många andra otänkbara grymheter som vi aldrig kan acceptera. När dessa personer släpps lösa i det svenska samhället så riskeras medborgarnas säkerhet. vill därför se krafttag för att på riktigt bekämpa dessa hot och skydda det svenska samhället. vill vidta en rad åtgärder för att komma åt problemen. Det handlar delvis om att få lagstiftning på plats, lagstiftning som borde varit på plats . Att kriminalisera deltagande och samröre med terrororganisation nu när IS redan fallit, är alltför lite, alltför sent. Vi måste därför se över möjligheten att retroaktivt göra dessa lagar gällande, annars kommer den tandlösa lagstiftningen utan tvekan att sluta i att dessa terrorister går fritt på våra gator. Straffen måste också skärpas. är det föreslagna straffet för deltagande i terrororganisation samma som för stöld eller bokföringsbrott. De som deltar i de grymheter som terrororganisationer bedriver måste straffas på allvar. Vi bör höja straffen för terroristbrott, möjliggöra att frånta terrorister deras medborgarskap, tillåta hemlig dataavlyssning, tillåta signalspaning vid förundersökningar och ta bort sekretesshinder för underrättelseverksamheten i olika myndigheter. Jämställdhet är en grundpelare i ett demokratiskt samhälle. Oavsett kön, sexuell läggning, etnicitet, trosuppfattning eller politisk uppfattning så ska samhället sträva efter att ge alla individer samma möjligheter att forma sina liv så som de själva önskar. Olikt andra partier stirrar sig inte blinda på utkomsten av individens val, utan menar att sann jämställdhet innebär samma möjligheter, inte samma slutresultat. Att människor väljer olika är inte att betrakta som ett problem, utan en konsekvens av att vi är just olika. Det finns reella hot mot jämställdhet i vårt samhälle, och statens resurser bör fokuseras där de gör störst nytta. Vår jämställdhetspolitik syftar till just detta, att fokusera på det som faktiskt påverkar människor i deras vardag. Att kunna känna sig trygg både utomhus och inomhus är en rättighet som förvägras ett flertal personer i , och i synnerhet drabbar det kvinnor. Det är djupt otillfredsställande hur andelen kvinnor som känner sig otrygga har utvecklats . Källa: Brå. Oavsett vad denna otrygghet beror på måste samhället tydligt ställa sig på de utsattas sida.