mot · H7021619 · 2019-10-02 00:00:00 — Hållbart och stärkt jordbruk 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, för att minska exploateringen av , bör återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta mål om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta en handlingsplan för att fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på differentierad beskattning av växtskyddsmedel enligt liknande modell som den danska bekämpningsmedelsskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att möjligheterna att införa tekniker för att binda kväve och separera fosfor från gårdar med industriell köttproduktion utreds och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta en nationell målsättning om en självförsörjningsgrad på livsmedel på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en pilotstudie där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen, och detta tillkännager för regeringen. 2 EU och jordbruk jordbruk är till sin utformning i stora delar ett resultat av EU:s gemensamma jordbrukspolitik CAP (Common Agricultural Policy). Det svenska landsbygdsprogrammet är en del av CAP och omfattar stöd och ersättningar till jordbruket och landsbygden i på för perioden –2020. Ersättningarna ska bl.a. bidra till bättre konkurrenskraft och minskad miljö- och klimatpåverkan. pågår den sista förhandlingsrundan i EU om den jordbrukspolitik som ska vara gällande efter 2020. 2.1 EU:s jordbrukspolitik är inte hållbar och kostsam CAP (Common Agricultural Policy) främjar ett storskaligt jordbruk med hög miljöpåverkan. Intensiv animalieproduktion och monotona odlingslandskap ger negativa effekter för både klimat och biologisk mångfald. Stora stödbelopp hamnar hos stora godsägare och multinationella företag. Beräkningar har uppskattat att av jordbruksstödet, som omfattar av EU:s totala budget, går till den rikaste femtedelen av markägarna. anser därför att EU:s jordbruksstöd måste förändras från grunden. En forskargrupp från en rad europeiska länder, bl.a. , har granskat det förslag som lagt fram och som ska gälla i EU efter 2020. I artikeln som publicerats i den vetenskapliga tidskriften får förslaget kraftig kritik. Man konstaterar att jordbruksstödet är föråldrat och att det i allt för hög omfattning fortsatt handlar om att stötta produktion av livsmedel och säkra lantbrukarnas inkomster på bekostnad av att skydda klimat och miljö. Detta trots att EU genom internationella avtal har åtagit sig att arbeta för ett hållbart jordbruk, bevarad biologisk mångfald och för att bekämpa klimathotet. Forskargruppen konstaterar att CAP har potential att stödja minst nio av FN:s sjutton globala hållbarhetsmål men bidrar bara till att uppnå två av dem. Det intensiva jordbrukandet pekas ut som en av de största orsakerna till minskningen av biologisk mångfald. Om hållbarhetsmålen ska tas på allvar av EU anser forskargruppen att det krävs en djupgående reform med bättre anpassade och delvis nya stödformer. Det som forskarna nu anser vara mest allvarligt är att EU vill behålla stödformer som redan visat sig vara ineffektiva, miljöskadliga och socialt orättvisa. I det sammanhanget lyfter man särskilt direktstödet (det som i kallas gårdsstödet) på . Stödet betalas ut till lantbrukare enbart baserat på hur stora arealer de odlar, vilket leder till att av pengarna hamnar hos av de sökande och att miljönyttan blir mycket liten. Forskarna anser att stödet i stället i högre utsträckning ska användas till landsbygdsutveckling. Då kan ersättning ges för inkomstbortfall om lantbrukaren använder hållbara metoder som främjar biologisk mångfald och motverkar klimathotet. delar den kritik som den internationella forskargruppen framför om förslaget till ny jordbrukspolitik inom EU. Vi anser att det mest hållbara är att utformar sin egen nationella jordbrukspolitik. Så länge är en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik verkar vi för att stöden ska utformas i enlighet med hållbarhetsmålen. Vi vill bl.a. införa ett tak för hur mycket EU-stöd stora lantegendomar kan få samt avveckla EU:s subventioner till storskalig animalieindustri, vilket skulle frigöra resurser. Vi anser att jordbruksstöden ska gå till åtgärder som främjar miljö, klimat, förbättrad djuromsorg och landsbygdsutveckling. Jordbruket måste bli ekologiskt hållbart och gårdsstödet motverkar i stora delar en sådan inriktning och bör därför tas bort eller minskas. 3 behöver ett hållbart jordbruk med ökad självförsörjningsgrad av livsmedel All markanvändning har påverkan på miljö och klimat. I and Land som presenterades konstateras att världens nuvarande jord- och skogsbruk hotar både klimatmålen, den biologiska mångfalden och matsäkerheten. Rapporten konstaterar att dagens jordbruk ger stora klimatutsläpp och att det driver på klimatförändringarna. I stora delar av världen innebär köttproduktionen att marken används mycket ineffektivt och medför även stora utsläpp av växthusgaser. Ett intensivt jordbruk med monokulturer och hög användning av konstgödsel och kemikalier riskerar att ge stora negativa effekter för den biologiska mångfalden och klimatet. Våra naturliga ekosystem har stor förmåga att lagra kol och deras kolförråd måste skyddas bättre om vi ska klara klimatutmaningen. Våra åkermarker måste i högre grad brukas så att tillgång till matjord värnas och naturresurser bevaras. Kretsloppen måste värnas och ett småskaligt och variationsrikt jordbrukslandskap måste i ökad omfattning stimuleras. har goda förutsättningar att utveckla ett hållbart jordbruk som både bidrar till den globala livsmedelsförsörjningen och stärker vår nationella självförsörjning av livsmedel. För att uppnå ett ekologiskt hållbart och fossilfritt jordbruk måste stöd och styrmedel utformas inom jordbrukssektorn så att de bidrar till att vi når våra miljö- och klimatmål och de globala hållbarhetsmålen. Jordbruket har betydande påverkan på ett flertal av våra nationella miljömål. Hit hör bl.a. Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Ett rikt växt- och djurliv och Begränsad klimatpåverkan, för att nämna några. I motionen föreslår vi åtgärder för en ekologiskt hållbar och ökad livsmedelsproduktion inom jordbruket som bidrar till att vi i når våra nationella miljö- och klimatmål och stärker vår självförsörjning och vår djurvälfärd. När det gäller förslag på åtgärder för att minska köttkonsumtionen samt för att minska jordbrukets miljöpåverkan på våra hav hänvisar vi till motion 2019/20:128 Minska köttkonsumtionen och motion 2019/20:1618 Hållbara hav. 3.1 Nationell målsättning för bevarande av bördig Åkermarksarealen fortsätter att minska i och ökar exploateringen av jordbruksmark. Med exploatering av jordbruksmark menas att bygga på marken eller använda den på ett sätt som gör att det inte går att odla där igen. Främsta skälet till att åkermarksareal försvinner är att marken inte längre brukas och växer igen. som detta sker har behov av att stärka sin självförsörjning av livsmedel. De ökade klimatförändringarna innebär därutöver att den odlingsbara marken globalt sett försvagas, vilket kommer att medföra ökat ansvar för att bidra till den globala försörjningen av livsmedel. bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap med beslutade eller planerade styrmedel och förutsättningarna för att långsiktigt bevara jordbruksmarkens produktionsförmåga bedöms som otillräckliga. Tillståndet för många av odlingslandskapets arter och naturtyper är dessutom dåligt eller ogynnsamt. Näst efter skogen finns flest rödlistade arter i odlingslandskapet. Det är därför även nödvändigt att gynna fler bruksmetoder som bidrar till en hävd som stärker den biologiska mångfalden i jordbrukslandskap. Ett mer mosaikartat landskap med olika former av naturbete och minskad användning av bekämpningsmedel bör eftersträvas. anser att den höga exploateringstakten av bördig , inte minst i , är mycket bekymmersam och inte förenlig med en långsiktigt hållbar livsmedelsförsörjning. Nya nationella styrmedel krävs för att minska exploateringen av jordbruksmark i kommunerna. Regeringen bör, för att minska exploatering av , återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.2 Anta målsättning om ekologisk produktion och stärk stödet I den nationella livsmedelsstrategin framgår att produktionen, den offentliga konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel bör öka. Detta är en inriktning som drivit och vi välkomnar att den nu ingår i livsmedelsstrategin. Regeringen har även antagit mål om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. anser att målsättningen för den offentliga livsmedelskonsumtionen är välavvägd och ambitiös men att produktionsmålet är för lågt. anser att det finns många vinster med ökad andel ekologiskt lantbruk som uppgår till . Det ökar den biologiska mångfalden och minskar utsläppen av bekämpningsmedel i grundvatten och vattendrag. Efterfrågan på ekologiska livsmedel är stor och ökad inhemsk ekologisk produktion skulle därmed stärka både konkurrenskraft och hållbarhet i vårt jordbruk. Ekologiskt lantbruk ger även djur i ökad utsträckning möjlighet till naturligt beteende och studier visar att innovationer som sker inom det ekologiska lantbruket även ger effekt på det konventionella jordbruket. I Lantbrukarnas Riksförbunds (LRF) rapport som ekoland – analys av ekologiskt lantbruk i (2017) konstateras att skulle tjäna på mer ekologisk produktion. I rapporten framgår att mycket väl skulle kunna ha av arealen ekologisk . Strikt ekonomiskt skulle dock lönsamheten toppas när ungefär halva produktionen är ekologisk. Försäljningsvärdet skulle då öka med för ekologiska produkter. Det skulle också skapas 3 400 nya jobb i sektorn och lönsamheten skulle öka med . Detta jämfört med om den ekologiska produktionen ligger kvar på dagens nivå. Rapporten konstaterar även att alla nuvarande konventionella producenter skulle vinna på en större omläggning oavsett om de går över till ekologisk produktion eller inte. I en av beställd rapport konstateras även att en ekologisk lantbrukare i genomsnitt får bättre betalt än en lantbrukare som odlar konventionellt. Sammanfattningsvis finns många goda skäl att öka målsättningen för certifierad ekologisk jordbruksmark 2030. Andelen ekologiskt odlad jordbruksmark varierar kraftigt mellan länen. I understeg den medan den uppgick till i . bör anta mål om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att möjliggöra en ökad ekoproduktion föreslår vi både ökat omställningsstöd samt produktionsstöd för detta ändamål i motion 2019/20:2693 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 3.3 Fasa ut användning av kemiska bekämpningsmedel Kemisk bekämpning är fortfarande den vanligaste bekämpningsmetoden mot oönskade växter och skadedjur inom jordbruket. Kemikalier från bekämpningen ger negativa effekter för den biologiska mångfalden och kan på både kort och lång sikt påverka människors hälsa. I och övriga märks en minskning av såväl insekter som småfåglar i jordbrukslandskapet. Den utbredda användningen av kemiska bekämpningsmedel antas vara en av orsakerna. anser att och EU måste prioritera att minska belastningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket och skyndsamt fasa ut bekämpningsmedel som är skadliga för den biologiska mångfalden. Ett antal neonikotinoider har förbjudits inom EU men glyfosat har fått ett förnyat tillstånd. Glyfosat är det verksamma ämnet i Roundup som kan ha cancerframkallande effekter. I har två domstolar slagit fast att Roundup förorsakat fall av cancer och dömt tillverkaren att betala stora skadestånd. blev det första landet i EU som godkände ett totalförbud mot användningen av växtskyddsmedlet. Enligt nyhetsbyrån avser att förbjuda glyfosat . I en undersökning av 2017 konstaterades att som en allt större andel av den svenska åkerarealen odlas ekologiskt, dvs. utan kemisk bekämpning, så har intensiteten med bekämpningsmedel ökat på den övriga arealen. Det totala antalet årliga hektar doser är lika stort som med skillnaden att de görs på en mycket mindre areal. Kemikalieinspektionen har konstaterat att som det konventionella jordbruket blir intensivare ses en ökning av risken för negativa effekter på vattenlevande organismer. Myndigheten anser att det krävs genomgripande förändringar för att komma bort från det kemikalieberoende som livsmedelsproduktionen nu är beroende av, vilket förutsätter insatser för att utveckla och införa alternativ till kemisk bekämpning. anser att , i likhet med ett antal andra europeiska länder, måste använda nationell reglering och förbud i större utsträckning för att fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel och att en handlingsplan bör antas med detta syfte. Regeringen har visserligen beslutat om en ny nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2022. Handlingsplanen syftar på att riskerna ska minska och att skadliga växtskyddsmedel ska begränsas. anser att en handlingsplan i stället bör antas som, baserat på försiktighetsprincipen, vidtar nationella åtgärder för att förbjuda potentiellt farliga växtskyddsmedel och fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel. bör anta en handlingsplan för att fasa ut användning av kemiska bekämpningsmedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.4 Inför en ny differentierad beskattning av växtskyddsmedel Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten lämnade sitt betänkande 2017. Där konstaterar utredningen att en förändrad skatt på kemiska växtskyddsmedel kan vara lämplig som kompletterande styrmedel. En ny differentierad skatt föreslås med tre riskbaserade produktkategorier, varav kemiska växtskyddsmedel som endast innehåller verksamma ämnen med låg risk ska vara skattebefriade. Enligt utredningen ändrar skatteförslaget prisrelationen mellan produktkategorierna och bör leda till minskade miljö- och hälsorisker. anser att det är mycket angeläget att får en bättre beskattning av bekämpningsmedel då dagens beskattning har liten miljöeffekt. anser vi att kemiska bekämpningsmedel bör fasas ut men innan en sådan utfasning kan ske är det av stor vikt att beskattningen är funktionell. Vi anser att utredningens förslag på differentierad beskattning är bättre än den nuvarande men vi bedömer att dess styrande effekt kan vara för liten. har en betydligt starkare lagstiftning där skatten ökar med medlets giftighet, vilket lett till att lantbrukare byter till mindre giftiga medel. ser ett stort behov av att en differentierad beskattning av växtskyddsmedel införs i , som i likhet med den som finns i ökar med medlets giftighet. Den danska skatten differentieras efter bekämpningsmedlets belastningsfaktor som minskade riskerna till lägst kostnad för lantbrukaren. Regeringen bör återkomma med förslag på differentierad beskattning av växtskyddsmedel enligt liknande modell som den danska bekämpningsmedelsskatten. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.5 Stärk stödet till jordbrukets klimatanpassning Klimatförändringen leder till förändrad nederbörd och ökad frekvens av extremväder. Risken för skyfall ökar, som av torka blir vanligare. Detta kommer att ställa andra krav än tidigare på jordbrukets vattenhantering, som diken, dränering, invallningar, bevattningssystem och även i förhållande till grundvatten, naturliga vattendrag, småvatten och våtmarker. När förändringar genomförs är det viktigt att tänka på att inte försämra förutsättningarna för vattentillgång, våtmarker och grundvatten. Ökade kostnader för jordbrukets vattenhantering är en konsekvens av ett förändrat klimat. Dagens vattenanläggningar inom jordbruket är ofta byggda efter tidigare rådande klimatförutsättningar. vill därför införa ett statligt stöd för investeringar och åtgärder inom jordbruket som stärker jordbrukets hållbara vattenhantering i ett förändrat klimat och som därmed bidrar till att stärka vår självförsörjningsgrad gällande livsmedelsproduktion. Vi föreslår ett nytt stöd för detta ändamål i motion 2019/20:2693 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 3.6 Stärk jordbrukets kretslopp och minska näringsläckaget BalticSea2020 driver ett långsiktigt projekt forsknings- och åtgärdsprogram för att finna teknologier och metoder som kan minimera riskerna för läckage av näringsämnen från stallgödsel. Gödsel har använts som näring för växter men i takt med en allt mer industriell djurhållning har många stora gårdar inte tillräckligt med mark för att få avsättning för den egna gödseln. Det innebär att kretsloppet bryts och att dessa gårdar riskerar att bli utsläppskällor av fosfor (P) och kväve (N) och därmed bidragande till bl.a. övergödning. För att åtgärda detta problem har BalticSea2020 startat ett storskaligt demonstrationsprojekt i för att minska näringsläckaget på en stor grisgård. Projektet visar att det går att genomföra åtgärder som innebär ett kretslopp av näring. anser att åtgärder måste vidtas för att successivt och lämna den industriella djurhållningen för att minska miljöbelastning och stärka djurskyddet. De problem den storskaliga djurproduktionen orsakar måste dock hanteras. Även i finns problem med överskott av näring i t.ex. och i . Regeringen bör tillse att möjligheterna att införa tekniker för att binda kväve och separera fosfor från gårdar med industriell köttproduktion utreds. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.7 Stärk självförsörjning av livsmedel anser att det är bekymmersamt att har en självförsörjningsgrad på endast när det gäller livsmedel. En ökad självförsörjningsgrad skulle göra oss bättre rustade vid kriser och extremväder samt minska vårt importberoende. Även i Försvarsberedningens rapport (Ds 2017:66) konstateras att en ökning i produktion av livsmedel i kan i förlängningen skapa förutsättningar för att förbättra livsmedelsberedskapen. Det skulle enligt vår uppfattning även ge oss förutsättningar att stärka både produktion och konsumtion av hållbar mat, dvs. mat som i större utsträckning är växtbaserad, närproducerad, ekologisk och fossilfri. Vi anser att bör anta en nationell målsättning om en självförsörjningsgrad på livsmedel i nivå med på . Har möjlighet att ha en sådan självförsörjningsgrad på livsmedel så vore det fullt möjligt även för . bör anta en nationell målsättning om en självförsörjningsgrad på livsmedel på . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.8 Se över förutsättningar för regionala center för beredskapslivsmedel I Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 presenterade ett flertal myndigheter genom samverkan ett antal förslag till regeringen för att stärka möjligheterna att nå våra miljömål. Myndigheterna, däribland , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten, föreslår att en pilotstudie bör genomföras där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. Förslaget motiveras av att en fossil- och giftfri livsmedelsproduktion baserad på inhemsk tillverkning av insatsmedel dramatiskt skulle minska importberoendet och därmed öka motståndskraften mot störningar. De tekniska lösningarna för att ställa om till ett fossilfritt lantbruk finns men det produceras inte tillräckliga mängder av vare sig alternativa drivmedel eller gödsel för att genomföra en omställning. Genom förslaget bedömer att positiva effekter för miljön kan uppnås genom att det, förutom att lokal fossil- och giftfri produktion stimuleras, även kan stimulera genetisk mångfald samt användande av alternativa brukningsmetoder. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en pilotstudie där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.9 Stärk produktionen av växtbaserad mat FN:s klimatpanel IPCC publicerade rapporten and Land. Rapporten konstaterar att jord- och skogsbruket hotar både klimatmålen och den biologiska mångfalden. Det räcker inte att lösa klimatkrisen enbart genom att minska koldioxidutsläpp från bilar, flyg och industrier. Enligt rapporten krävs en global jordbruksrevolution och ändrad kosthållning, bl.a. genom att minska matsvinn och äta mindre kött, för att undvika svältkriser och skapa en hållbar värld. Konsumtion av hälsosamma och hållbara , som de som är baserade på grövre spannmål, baljväxter och grönsaker, nötter och frön, skapar enorma möjligheter att reducera växthusgasutsläpp enligt rapportförfattarna. Genom att verka för minskad köttkonsumtion i får vi möjligheter att se till att det kött som konsumeras kommer från djur som behandlats på ett mer etiskt sätt och att importerat kött ersätts av växtbaserad mat eller kött producerat lokalt i . anser att det behövs stärkt stöd för att genom åtgärder främja produktion och förädling av växtbaserade livsmedel inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det kan handla om utveckling av nya livsmedel, nya odlingsmetoder samt stärkt produktionsstöd för växtbaserade livsmedel. En mångfald av grödor minskar risker och jordbrukets sårbarhet. En ökad konsumtion av växtbaserade livsmedel samt minskad köttkonsumtion har stor betydelse för klimatomställningen och stärkta nationella produktionsvillkor kan därmed möta en växande efterfrågan genom stärkt självförsörjningsgrad av dessa livsmedel. Vi föreslår därför stärkt stöd för produktion av växtbaserad mat i motion 2019/20:2693 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 3.10 Stärk stödet för värdefulla betesmarker Betesmarkerna står för en stor del av odlingslandskapets natur och kulturvärden. Arealen betesmark har minskat kraftigt i de senast hundra åren och lantbrukare som sköter marker med slåtter och betesdjur kan söka ersättning för det arbete de utför och som ger kollektiva nyttigheter för oss alla. Det finns ca 450 000 ha betesmarker i . Ungefär 150 000 ha av dessa är betesmarker med särskilda värden för biologisk mångfald. vill öka miljöstödet för de lantbrukare som sköter betesmarker med dessa värden. Ett ökat stöd stimulerar de lantbrukare som redan har denna skötsel av markerna att fortsätta och ger dessutom incitament för fler att bedriva bete med dessa värden. Med stödet stärks våra möjligheter att nå ett flertal miljömål och det stärker förutsättningarna för ökad självförsörjningsgrad av livsmedel då stöden även är en viktig del av lönsamheten för de som har nötköttsproduktion. Miljöersättningen motiveras även av att det är lägre tillväxt på djur som går på betesmarker jämfört med betesvallar. Mer om vårt utökade stöd för detta ändamål finns i motion 2019/20:2693 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel.