ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H702337 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig strategi och ansvarsfördelning för vården av världsarv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över resursbehoven för vården av världsarven och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfördelningen i tillförandet av resurser till världsarven och tillkännager detta för regeringen. Världsarvskonventionen uppmärksammar kultur- och naturobjekt av betydelse för hela mänskligheten och söker få till stånd ett verksamt lagskydd för dessa och skapa garantier för att världsarvsobjekten vårdas till kommande generationer. skrev under världsarvskonventionen 1984 och konventionen ratificerades året därefter. Världsarvens fyller en viktig funktion i bevarandet av viktiga kultur- och naturvärden. har som civiliserad nation en moralisk skyldighet att vårda hela vårt kulturarv- och naturarv till kommande generationer efter bästa förmåga. I och med ratificeringen av världsarvskonventionen har vi en särskild skyldighet som innebär att som nation har åtagit sig att skydda, bevara och vårda världsarven i . Det har framkommit att förståelsen för detta ansvar ibland har brustit från det offentliga. 2011 diskuterades huruvida förbifart planerade anslutning till väg 261 skulle påverka världsarvet till den grad att skulle förlora sin världsarvsstatus. Först efter omfattande protester lovade trafikverket att vägen ska utformas så att världsarvet inte hotas. framkom det uppgifter om att världsarvet inte vårdades i den omfattning som krävs. Kritiken framhöll bristande tillsyn och rovgrävningar. finns ingen tydlig samlad strategi och ansvarsfördelning för vården av världsarven i . Utöver det behövs tydliggörande om resursbehoven, medelstilldelning och ansvarsfördelning av medelstilldelningen för vården av världsarven. Det är viktigt samtliga offentliga parter, från lokal till statlig nivå, vet vilka åtaganden som de svarar för. Regeringen bör arbeta fram klarhet i dessa frågor så att kan fullfölja vårdåtagandet av världsarv. i (SD)
mot · H702339 · 2019-09-25 00:00:00 — Hög tid att erkänna svenskbefolkningen i historiska svenskbygder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma svenskbefolkningen i historiska utvandrarbygder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och samla kunskap om utlandssvenskarnas dialekter och kulturer och tillkännager detta för regeringen. , framför allt under utvandrarvågorna , emigrerade flera tusen svenskar till , företrädesvis till . I och med svåra förhållanden och umbäranden blev många offer för sjukdomar, epidemier och fattigdom, medan några hundra återvände till . Något tusental, emellertid, drog söderut in i där man fann bördigare jord och bättre levnadsförhållanden. Denna utvandrarkategori är nästan helt okänd för gemene man i , men faktum är att finns en svensktalande befolkning kvar i provinsen , där man bildade kolonin eller Oberá som staden heter. Här bildade man också en församling med egen kyrkogård. Kyrkan "" och skolan "" vittnar om arvet, liksom svenskklingande namn, firande av svenska högtider, traditioner och maträtter. Om detta finns ingenting i den svenska skolundervisningen. av , skrev 1948 "Röda jordens svenskar", vilket i stort är det som skrivits om våra argentinska svenskättlingar i den svenska litteraturen. Andra historiska svenskbygder som är mer eller mindre kända, är den estländska och de intilliggande öarna i , där det fram till fanns en svensktalande befolkning. Från i den estniska skärgården tvingades en stor del av svenskbefolkningen att utvandra till nyerövrade områden i , där Gammelsvenskby grundades. I förenta stater finns över tusen svenska ort- och platsnamn som påminner om den svenska invandringens historia. Staten är den som har flest svenskklingande platser och är inte minst genom utvandrarepos den stat vi som mest förknippar med svenskamerikaner. I talar svenska som modersmål av den finlandssvenska minoriteten i delar av den finska väst- och sydkusten, där vi framför allt brukar känna till att man talar svenska på . är ju också den enda historiska svenskbygd utanför där svenskan är huvudspråk. Liksom för dagens invandrargrupper i dagens betyder självklart rötterna och traditionerna mycket för dessa svenskättlingar. föreslår att "och folkminnen" ska få ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om svenskbygdernas dialekter och kulturer. Det minsta regeringen kan göra är att på något sätt uppmärksamma den stora grupp av svenskättlingar som slog sig ned i dessa historiska svenskbygder och se över hur man skulle kunna upplysa allmänheten om deras historia och kanske på något sätt celebrera våra ättlingar. i (SD)
mot · H70234 · 2019-09-16 00:00:00 — Det demersala fiskets utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en systemförändring bör genomföras för det demersala yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. Inom yrkesfisket är det pelagiska systemet med individuella överförbara fiskerättigheter (TFC eller ITQ) en succé. Det pelagiska systemet har inneburit kraftiga löneökningar, bättre arbetsmiljö, nya båtar med mera vilket lockat ungdomar och inneburit en föryngring av yrkesfiskarkåren. Dessutom har förhållandena i fiskberedningsindustrin blivit mycket bättre. Genom långsiktiga kontrakt med yrkesfiskare garanteras ett jämnt flöde av fisk till fabrikerna vars drift därför kan vara jämnare, effektiv och lönsammare. En viktig orsak till att systemet fungerar så bra är att det funnits kustkvoter. är det att se över det demersala yrkesfisket så att liknande system som för det pelagiska införs på det området. Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att genomföra en systemförändring som gagnar det demersala yrkesfisket. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H702345 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultur på recept och tillkännager detta för regeringen. Kultur på recept är en modell som infördes under alliansregeringen. Forskning visar att kulturupplevelser och kulturaktiviteter kan hjälpa till att stimulera och rehabilitera personer som stått utanför arbetsmarknaden . Framförallt gäller det personer som drabbats av stress, utbrändhet och stroke och de som varit isolerade och som på grund av detta tappat självkänslan och inte sökt sig tillbaka till arbetsmarknaden. Flera års forskning visar att man kan minska stressnivåerna med hjälp av kulturupplevelser. som kulturen hjälper dem som mest behöver det så tryggar det även kulturutövarnas arbetstillfällen. Modern sjukvård med evidensbaserad forskning och kunskap ska ligga till grund för sjukhusen. Med den senaste erfarenheten kan vi utveckla kunskap som leder till framgång och nya sätt att behandla patienter på och utveckla arbetet framåt. Eftersom kultur på recept varit en framgång, anser vi att den forskning som gjorts bör användas och skarpa reformer utredas och sjösättas för att kultur i vården på allvar och bredare front kan implementeras och användas inom hälso- och sjukvården. i (SD)
mot · H702348 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum och tillkännager detta för regeringen. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik med mera är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder, så är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke troendes liv. Andelen av befolkningen som uttrycker att kristna värden är viktiga har ökat enligt en undersökning gjord av Linnéuniversitetet 2018. Att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är således en viktig nyckel för att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. De kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. I samband med åtskiljandet av kyrkan och staten inrättades den så kallade kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framförallt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut axlat sitt ansvar och justerat sina åtaganden och kostnader för kulturminnesvården i takt med växande behov, klimatförändringar och förändrade uppvärmningssystem i kyrkobyggnaderna. Inte minst har kyrkans stadigt vikande medlemsantal gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet, och där ökar betydelsen av ett omsorgsfullt statligt ansvar. Den ansträngda ekonomiska situationen som råder i många stift och församlingar i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Då behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. i (SD)
mot · H702349 · 2019-09-25 00:00:00 — Nationell handlingsplan för kyrkor som tas ur bruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och den . har den svenska kulturen och den ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framförallt genom våra runt 3 400 svenska kyrkor, varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering och kyrkans förändring har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de framöver inte kommer ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer behöva tillåtas förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. belyser i en utredning att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har innan försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. Bland annat så nämner i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps, så ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Det här är ett arbete som i samverkan med måste sjösättas . i (SD)
mot · H70235 · 2019-09-16 00:00:00 — Utveckling av trålar för yrkesfiske ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar på selektiva redskap för yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. Yrkesfisket har tagit en rad egna initiativ som gynnar ekosystemet i havet. Myndigheterna har också insett värdet av att ta in evidensen hos yrkesfisket i underlagen till beslut. Ett område där kunskap från yrkesfisket tagits tillvara är utvecklingen av selektiva fiskeredskap. Medel har avsatts till forskning som var stängd för flera kunniga innovatörer inom utveckling av trålar. Men denna satsning måste fortsätta för att på ett ännu bättre sätt säkra ett långsiktigt hållbart fiske. Utvecklingen av trålar med artsorterande rist, som minimerar förekomsten av oönskad bifångst, har tagits fram på initiativ av yrkesfiskarna själva i samarbete med trålinnovatörer. En fortsatt utveckling är alltså nödvändig. Det är viktigt att regeringen inser värdet av trålutveckling för att skapa ett selektivt fungerande fiske. På så sätt tas havets resurser tillvara optimalt. Regeringen bör tillse att berörda myndigheter ansvarar för ytterligare ekonomiskt stöd inom ramen för myndighetens tilldelning. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H702350 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en dialekter och tillkännager detta för regeringen. Svenska dialekter är en omistlig del av vårt gemensamma kulturarv. Vår dialekt, vårt sätt att tala, har vi på ett eller annat sätt med oss var vi än befinner oss i vårt land. Det lokala tungomålet är det som mest av allt förknippar människor med hembygden. Det finns skeenden och tillfällen där den rätta känslan endast kan förmedlas på lokal dialekt. Men dialekterna får allt mindre skarpa gränser och tappar därigenom användare, åtminstone i sina särpräglade former. Därför har också det vardagliga ord- och språkbruket blivit fattigare. När olika dialekters avvikelse från rikssvenskan uppmärksammas är det främst språkmelodin och uttalet vi läser av, vilket snart är det enda som återstår av de forna dialekterna. Det som försvinner i snabbast takt är ordförrådet, dialektala ord och uttryck som försvinner med den äldre generationens bortfall. Allt fler svenskar intresserar sig för dialektala ord, ortnamn och variationer av det svenska språket. Tv och radio gör populärvetenskapliga program om språket, en mängd webbsidor innehåller fakta och ljudprov på svenska dialekter. Det författas allt fler ordböcker över dialekter och det förekommer även en del dialektgrammatiska böcker. Förutom att dialekterna har ett omistligt historiskt värde är de unika som identitetsbärare och måste således bevaras, användas och säkras för kommande generationer. Ett arbete för att ta fram en dialekter har länge bedrivits vid och folkminnen. Boken ämnar belysa dialekterna från språkhistorisk, dialektgeografisk, social och kulturell synpunkt, men den ska också beskriva den pågående dialektutjämningen och anknyta till modern forskning. har projektet legat nere och vi ser därför med stor oro på att den omistliga kulturskatt som dialekterna är kommer att förloras och aldrig någonsin ha möjlighet att bevaras i sina rätta former. I våra nordiska grannländer har liknande projekt, i respektive nationell kontext, levt vidare med en helt annan dignitet. Medan man i övergivit det stora projektet med en helomfattande ordbok har man satsat helt andra resurser i både , och . I färdigställdes en norsk ”ordbok over det norske folkemålet og det nynorske skriftmålet”, lagom till grundlagsjubileet med mer än 300 000 ordartiklar. I finns svenska folkmål – den finlandssvenska dialektordboken. Utifrån ovanstående vill vi att regeringen åter aktualiserar frågan och återkommer med en fortsättning av det avstannade projektet om att ta fram en helomfattande dialekter. i (SD)
mot · H702352 · 2019-09-25 00:00:00 — Regeringens styrning av statliga institutioner på kulturområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen främst ska använda sig av ägaranvisningar för styrningen av bolagen på kulturområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att riktlinjer eller statens villkor för bidrag till stiftelserna inte strider mot stiftelsernas förordnanden, och detta tillkännager för regeringen. presenterade 2019 en granskning av regeringens styrning av myndigheter, statligt ägda bolag, stiftelser samt ideella och ekonomiska föreningar inom kulturområdet. I rapporten konstaterar att regeringens styrning inte är tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Styrningen av myndigheter fungerar generellt bra. Regeringen beslutar dock om riktlinjer eller villkor för kulturområdets bolag och stiftelser för att fullgöra vissa uppgifter. Detta är en form av påverkan som riskerar att skapa oklarheter. I fallet med bolagen så måste regeringen säkerställa att innehållet i riktlinjerna överensstämmer med andra styrdokument som fastställts på bolagsstämman annars riskerar målkonflikter att uppkomma mellan styrdokument som bolaget ska följa enligt aktiebolagslagen och de villkor som regeringen beslutat om. konstaterar att styr stiftelserna på området som om de vore myndigheter. Riktlinjerna eller villkoren som är beslutade av regeringen är inte rättsligt styrande för stiftelserna. Även här finns det en risk att det uppstår målkonflikter och då måste styrelsen prioritera enligt stiftelsens förordnande. Regeringen riskerar därmed i båda fallen att inte få vad den förväntar sig för de statliga medlen som fördelas till bolagen och stiftelserna. Regeringen bör därför för de statligt ägda bolagen inom kulturområdet ta fram ägaranvisningar som antas på bolagsstämman i stället för att besluta om riktlinjer för de bidrag som lämnas till bolagen. I dialog med stiftelserna bör regeringen säkerställa att riktlinjer eller villkor för statens bidrag till stiftelserna inte strider mot stiftelsernas förordnanden. i (SD)
mot · H702355 · 2019-09-25 00:00:00 — Svenska ortnamn i fjällen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. kan man bland annat läsa följande: 4 § Vid statlig och verksamhet skall god ortnamnssed iakttas. Detta innebär att hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl … Svenska, samiska, meänkieli och finska namn så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Trots ovanstående lagtext började Lantmäteriet att stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de ursprungliga samiska namnen. Motivet till förändringen är att man på Lantmäteriet upplevt att det varit rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. anser att det inte bör vara antingen svenska eller samiska ortsnamn utan vill främja användandet av att kunna ha både och. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden. Detta eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i området. Förfarandet är inte bara principiellt felaktigt utan har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Det är uppenbart att det finns allvarliga brister i tillsynen och tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna kring god ortnamnssed. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att Lantmäteriets reform bör rullas tillbaka och att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed skall kunna skärpas. I det aktuella området borde de svenska och samiska namnen kunna samverka. i (SD)
mot · H702356 · 2019-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår och tillkännager detta för regeringen. utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka. Man bjöd även in samtliga kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, övriga universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer att medverka. Det vore på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel. bör därför tillkännage för regeringen att 2022 ska utses till svenskt kulturarvsår med det primära syftet att synliggöra, levandegöra och tillgängliggöra det samlade svenska kulturarvets former och stärka den gemensamma nationella identiteten genom att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen. i (SD)