mot · H7023303 · 2019-10-03 00:00:00 — Stärkta rättigheter för hbtq-personer ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en moderniserad könstillhörighetslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förbättrad transvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av ett tredje juridiskt kön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra unga hbtq-personers situation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra rättssäkerheten för asylsökande hbtq-personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fertilitetsbehandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om surrogatmödraskap och tillkännager detta för regeringen. Kampen för de mänskliga rättigheterna pågår och . Att kunna leva sitt liv som man själv önskar, med friheten att få sin könsidentitet erkänd och friheten att kunna älska den man vill, det är grundläggande för oss som människor. Därför är hbtq-politiken en av viktigaste frågor. Under den gångna mandatperioden har vi tillsammans med Socialdemokraterna haft ett högt tempo för att genomföra flertalet efterlängtade hbtq-politiska reformer. Trots det återstår mycket. I växer många hbtq-ungdomar upp utan att våga vara öppna med vilka de är. Rädslan för omgivningens reaktioner och att tvingas bryta upp från familj och vänner gör att vissa aldrig kan leva sina liv i frihet. Asylsökande hbtq-personer, som flytt i hopp om en bättre framtid och att kunna leva i frihet, blir alltför ofta måltavlor för hot och våld på asylboenden. Andra ifrågasätts av svenska myndigheter när de söker en från förtryck och förföljelser. På grund av bristande kompetens hos svenska myndigheter får man inte den rättssäkra prövning man har rätt till. Hbtq-personer bildar familj på olika sätt, men får inte alltid samma behandling som andra. Lesbiska par som får barn kan behöva genomgå en adoptionsprocess för att båda ska bli föräldrar. Vänner som bestämmer sig för att försöka bli föräldrar tillsammans, fast de inte är i en relation, måste låtsas att de är tillsammans och kära i varandra i traditionell mening för att kunna få hjälp av svensk hälso- och sjukvård. Barn som föds utomlands riskerar att hamna i rättsosäkra situationer på grund av svensk lagstiftning. Därför vill se fortsatta reformer för hbtq-personers rättigheter. I infördes en av världens första lagar gällande transpersoners situation. Lagstiftningen avgjorde vilka kriterier som skulle uppfyllas för att man skulle kunna genomgå en medicinsk könskorrigering genom vård och behandling och till slut få ett nytt så kallat juridiskt kön i folkbokföringen. Lagen har legat fast med ett viktigt undantag – krävs inte sterilisering. Arbetet med en moderniserad lagstiftning har pågått . kom ett första förslag på hur lagstiftningen skulle kunna förändras. –2018 togs avgörande steg, en heltäckande lagstiftning arbetades fram, remitterades och lämnades över till Lagrådet. Nästa steg är en proposition. Få lagändringar är så efterlängtade som en ny könstillhörighetslag. Transpersoner är en av de grupper som mår sämst i vårt samhälle. Enligt en rapport från (2015) uppger var tredje transperson att hen försökt ta sitt liv. Det är alarmerande siffror som vi aldrig kan acceptera. Hbtq-rörelsen för fram att just lagstiftningen är ett upphov till psykisk ohälsa. Därför är det angeläget att en ny lagstiftning lämnas till så snart det är möjligt. En ny lagstiftning bör skilja de juridiska och medicinska processerna åt, så att man inte längre behöver vara i kontakt med sjukvården för att ändra sitt juridiska kön. Ingen ska tvingas genomgå medicinska ingrepp som man själv inte vill ha. ska alla i behov av vård och behandling få det. Att byta juridiskt kön ska bli en snabb och enkel process. Den nya lagstiftningen ska utgå från den enskildes självidentifikation och stärka transpersoners egenmakt i en livsavgörande process. Den ska också stärka ungas situation genom att sänka åldersgränserna både för byte av juridiskt kön och för medicinska ingrepp. Ett annat upphov till psykisk ohälsa bland transpersoner är att köerna till vård och behandling är långa. Behandlingen sker i särskilda utredningsteam. Enligt utredningen i är det inte ovanligt med väntetider för ett första möte. Antalet personer som remitteras till utredningsteam ökar kraftigt; vissa team beskriver en årlig ökning på . Kombinationen av bristande resurser och fler patienter leder till längre köer. Utredningen som lämnades föreslog att staten ska ta initiativ till en överenskommelse med SKL om kortade köer och en mer jämlik vård i hela landet. För att förbättra situationen för transpersoner är det angeläget att utredningens förslag genomförs. Införa ett tredje juridiskt kön tycker att det är viktigt att ta nästa steg för transpersoners rättigheter – att införa ett tredje juridiskt kön. Det skulle vara en viktig frihetsreform i . Det kan göra att de som ställer sig utanför eller bortom uppdelningen mellan män och kvinnor kan få ett erkännande och att deras liv kan förenklas. Det första konkreta steg som tagits mot att införa ett tredje juridiskt kön i är att utredningen i , som tillsattes av demokrati- och kulturminister , föreslagit att regeringen ska tillsätta en utredning i syfte att utreda möjligheten till ett tredje juridiskt kön i samt därmed ett införande av könsneutrala personnummer. I remitteringen står det klart att ett stort antal remissinstanser ställer sig bakom förslaget, däribland , Amnesty och TCO. SCB och har inga invändningar mot förslaget. Även i har flera partier varit positiva till att utreda ett tredje juridiskt kön. Flera andra länder har redan infört detta; och är två exempel. I växer många hbtq-ungdomar upp utan att våga vara öppna med vilka de är. Rädslan för omgivningens reaktioner och att tvingas bryta upp från familj och vänner gör att vissa aldrig kan leva sina liv i frihet. En fjärdedel av de unga homo- och bisexuella tjejerna och av unga transpersoner uppger att de har försökt ta sitt liv. av homosexuella och bisexuella 16–har utsatts för fysiskt våld av en förälder, partner eller annan närstående vuxen. Det är en dubbelt så stor andel som bland unga heterosexuella. Bland de unga homosexuella och bisexuella är det av tjejerna och av killarna som har blivit bemötta på ett kränkande sätt, allt enligt MUCF. Under den senaste mandatperioden har flera insatser gjorts för hbtq-ungdomars hälsa; bl.a. har medel för suicidprevention för transungdomar och MUCF har haft ett flerårigt regeringsuppdrag med fokus på unga hbtq-personer och utbildning av offentlig personal. Elevhälsan har byggts ut med 700 medarbetare med statliga medel. är det uppenbart att det behövs mer. vill därför att det görs statliga satsningar på särskilda mötesplatser för hbtq-ungdomar som ett sätt att motverka psykisk ohälsa. Det kan vara en fritidsgård eller ett sommarläger. Det finns många kommunala och ideella initiativ runtom i landet för att skapa mötesplatser, vilket är bra, men fler behövs. Staten bör även sluta ett avtal med SKL om målet att nå en köfri barn- och ungdomspsykiatri. Utbyggnaden av elevhälsan bör fortsätta och särskilt stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete. Det bör även tillsättas fler utbildningsplatser för psykologer. Asylsökande hbtq-personer, som flytt i hopp om en bättre framtid och att kunna leva i frihet, blir alltför ofta måltavlor för hot och våld på asylboenden. Andra ifrågasätts av svenska myndigheter när de söker en från förtryck och förföljelser, och på grund av bristande kompetens hos svenska myndigheter får man inte den rättssäkra prövning man har rätt till. har fått flera uppdrag att följa situationen och förbättra sitt interna arbete med hbtq-frågor. 2018 blev verket en hbtq-strategisk myndighet och fick särskilda resurser för arbetet. Eftersom situationen enligt RFSL är bekymmersam måste detta arbete följas på nära håll och nya åtgärder övervägas. Trots det fagra talet om alla människors lika värde har vi en lång väg kvar innan regnbågsfamiljer behandlas som andra familjer. Det här vill vi ändra på. För barnens och alla möjliga familjekonstellationers skull. ska ha en politik för alla familjer. Viktiga reformer har genomförts avseende föräldraförsäkringen, men den utgör fortsatt ett hinder för många regnbågsfamiljer. Föräldraförsäkringen bör tredelas, så att en del är fri för föräldrar som har rätt till försäkringen att dela med sig till andra vuxna som tar föräldraansvar. Det bör inte begränsas av att man ska vara gifta eller sambor. utgår fortfarande från att ett barn har en mamma och en pappa. Förändringar som sker av lagstiftningen gör den till ett lapptäcke där regnbågsfamiljer fortfarande sätts på undantag. Det är dags att utreda en helt könsneutral föräldrabalk så att hbtq-personer äntligen får sin rättmätiga plats. I många familjer tar fler än två vuxna föräldraansvaret. Därför bör också lagen förändras så att fler än två vuxna som tar föräldraansvar kan erkännas juridiskt. Det handlar i grund och botten om att barn ska ha rätt till alla sina föräldrar. Denna fråga bör ingå i den utredning vi vill se. presenterade en utredning ett förslag på könsneutral föräldraskapspresumtion, där det föreslås att samma regler ska gälla för alla par. Det är angeläget att dessa lagändringar kommer på plats . I regeringsställning har genomfört förbättringar gällande fertilitetsbehandling inom svensk hälso- och sjukvård. Bland annat kan ensamstående kvinnor nu genomgå fertilitetsbehandling och är det möjligt att genomgå fertilitetsbehandling med helt donerade könsceller, s.k. embryodonation. Dessa reformer ökar kraven på tillgänglighet till fertilitetsbehandlingar. är väntetiderna redan långa i många landsting, 5–18 månader. I vissa fall är köerna upp . Köerna beror ofta på brist på och tvingar många par att söka sig till eller andra länder där köerna inte alls är lika långa. Det finns även familjekonstellationer som inte har möjlighet till fertilitetsbehandling, t.ex. nära vänner som vill skaffa barn tillsammans. Även dessa familjekonstellationer får söka sig utomlands. Landstingen måste leva upp till lagstiftningen, och köerna till assisterad befruktning måste kortas. Har man brist på donerade ägg eller spermier borde man se över om man verkligen ersätter de kostnader en donator har och om man kan göra särskilda insatser så att fler donerar. Det bör utredas om man ska kunna frysa in ägg eller spermier för senare användning. I den allmänna vården fryses ägg eller spermier in i samband med behandling som kan riskera personens fertilitet. Det finns inga hinder för andra att frysa in privat, men behoven av att frysa in ägg och spermier verkar öka i takt med att personer skaffar barn . Vi vill utreda om detta är något som skulle kunna göras i större utsträckning även i offentlig regi. Fler bör kunna få fertilitetsbehandling. Regnbågsfamiljer, t.ex. personer som inte är sambor eller gifta, bör kunna få ta del av fertilitetsbehandling i hälso- och sjukvården. Det kan till exempel handla om särbor eller nära vänner som vill skaffa barn tillsammans och dela på föräldraskapet. Det bör utredas hur detta skulle kunna ske. Slutligen krävs en större rättssäkerhet för barn som föds genom surrogatmödraskap i utlandet. Barnen kan riskera att hamna i juridisk knipa när de kommer till . Även om vissa förändringar har genomförts under den gångna mandatperioden – till exempel så har socialnämnder nu större möjlighet att erkänna utländska fastställelser av föräldraskap – så är det juridiska läget fortfarande oklart. Det behöver tydliggöras så att dessa barn, oavsett om reglerar surrogatmödraskap nationellt eller inte, ska kunna få en trygg start i livet. Därför behöver en utredning tillsättas för att tydliggöra vad som gäller för barn som föds utomlands genom surrogatmödraskap.