mot · H7023106 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheters service gentemot människor och företag bör förbättras genom att fler främjandeuppdrag formuleras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skriva av studieskulder för den som flyttar till en landsbygdskommun, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgången på kapital på landsbygden bör stärkas genom att sparbankslagen moderniseras så att lokala banker kan utveckla sin verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ökad hänsyn till gleshet bör tas i samband med den fortsatta bredbandsutbyggnaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja besöksnäring och naturturism, bl.a. genom omfattande regelförenklingar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en trygghetsberedning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga jobb i första hand bör omlokaliseras till landsbygd snarare än regionala tillväxtcentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna äganderätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägsta slutavverkningsålder bör slopas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera klimatåtgärder inom jord- och skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de gröna näringarnas kontakter med myndigheter bör underlättas genom ökad digitalisering av tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de gröna näringarnas kontakter med myndigheter bör underlättas genom ”En väg in” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfulla åtgärder bör vidtas mot sabotage och hot mot gröna näringar och jakt genom ett totalstopp för offentliga medel till våldsbejakande organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättrad statistik bör föras kring brott mot bönder och andra djurhållande företagare genom att nya brottskoder införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om olaga intrång och hemfridsbrott ska ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att viltförvaltningen ska vara lokalt förankrad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dialogen kring rovdjursförvaltningen behöver stärkas och fattade riksdagsbeslut behöver följas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ökande antalet vildsvin måste hanteras och jakten ökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda utformningen av ett landsbygdsavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att genomföra ytterligare höjningar av grundavdraget inom stödområde A och B och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en skatteväxling inom transportsektorn som gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattesystemet ska ta hänsyn till klimatnytta och de geografiska förutsättningar som råder i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reseavdraget i syfte att det ska ta större hänsyn till avstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda skatteregler i syfte att åstadkomma moderniseringar som innebär att delningstjänster i högre grad kan användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en lägsta godtagbar vägstandard och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om landsbygdssäkring av politiska beslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontanthanteringen bör tryggas i hela landet i syfte att värna grundläggande servicefunktioner och tryggheten för såväl privatpersoner som näringsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skatteutjämningssystemet med syftet att större hänsyn ska tas till gleshet som incitamenten för jobb och företagande stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta bygglov med anmälningsplikt utanför detaljplanelagt område och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksintressena bör preciseras så att mindre mark omfattas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett slopande av fastighetsavgiften för den som för permanentboende tar över en byggnad som inte används, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en generell och stark djurskyddslagstiftning på EU-nivå för att höja det gemensamma djurskyddet till minst svensk nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktimplementering av EU-direktiv med EU:s miniminivå som standard och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel från ska kunna betalas ut till förebyggande insatser vid fara för naturkatastrofer och tillkännager detta för regeringen. välstånd har bokstavligen vuxit fram ur den svenska myllan. Det är människorna som levt och verkat här som gjort det möjligt. Hårt slit på gärden och fabriksgolv, i skogar och gruvor, bakom oxar och datorskärmar. Alla delar av har bidragit till att vi blivit ett av världens mest välmående länder. Ska vi fortsätta vara det måste hela ha möjlighet att bidra också . Människors förutsättningar att leva, jobba och förverkliga sina drömmar i hela landet är en fråga om framtid. Den handlar om maten vi äter, luften vi andas och människors rätt att känna trygghet och framtidstro. De människor som lever i bor i byar, orter och städer med starkt skiftande förutsättningar. Från bultande storstadspuls till skogsbygder där tystnaden är så påtaglig att den hörs. Däremellan stadsnära jordbruksbygder, fiskelägen, bruksorter och småföretagartäta tillväxtkommuner. Att tala om den svenska landsbygden leder fel. har aldrig haft en landsbygd. Vi har många landsbygder. Alla med sina utmaningar och möjligheter. Alla med lika stor rätt att utvecklas och blomstra utifrån sina förutsättningar. Det är de människor som bor här som kan få det att hända. Politikens uppgift är att ge dem friheten att lyckas. landsbygder behöver frihetsreformer. Frihetsreformer för jobb och företagande behöver en handlingskraftig politik som förenklar regler och sänker kostnader för jobb och företagande. Företagandet i landsbygder hämmas ofta av statliga pekpinnar och betydande fyrkantighet från myndigheters sida. Perspektiven behöver ändras. Fler främjandeuppdrag till statliga myndigheter behöver formuleras. En myndighets uppgift ska inte enbart vara att kontrollera och stoppa felaktigheter, utan också att hjälpa människor och företag att göra rätt. Detta fordrar utbildningsinsatser för den personal som ska stödja landsbygdernas företag. Arbetsmarknadspolitiken behöver också anpassas till lokala förutsättningar. Kompetensförsörjningen är en stor utmaning. Många av landsbygdernas arbetsgivare, såväl offentliga som privata, drabbas av brist på rätt utbildad personal. vill därför se över möjligheten att skriva av studieskulder för den som flyttar till en landsbygdskommun. På samma sätt är det viktigt att en skattereform utreds. Frihetsreformer som syftar till en bättre grogrund för jobb och företagsamhet i landsbygder behöver ta fasta på behovet av ett minskat skattetryck. Både för de människor och för de företag som verkar på landsbygderna. Så skapas förutsättningar för utveckling och livskraft i hela landet. Integrationen och möjligheten att ge människor som kommit till en väg in i det svenska samhället är viktig. Det gäller inte minst för landsbygder där behovet av kompetensförsörjning är stort. Möjligheten att kombinera svenskundervisning med att komplettera sin kompetens och tidigt komma ut i arbetslivet är av stor betydelse. Därför vill vi sträva efter att tillgängliggöra svenska för yrkeslivet, så kallad SFX, i hela landet. Bättre kapitalförsörjning i hela landet Förutsättningarna att få fram kapital för investeringar och nya affärsidéer är alltför ofta bristfälliga. Det är nödvändigt att hela landet har tillgång såväl till det offentliga riskkapitalet som till privat lånekapital. Lokala banker och andra investerare spelar redan en avgörande roll. Men mer behöver göras om människors fulla potential ska komma till sin rätt. I har man infört så kallade sparbanksbevis för att möjliggöra bredare utlåning för sparbankerna och behöver sträva i den riktningen, där ett viktigt steg är en moderniserad sparbankslag. Skälet för detta är att sparbanker som inte väljer att bli aktiebolag saknar reella möjligheter att stärka kapitalbasen. Den befintliga sparbankslagen förhindrar nämligen sparbankerna att ta in externt kapital. Genom bättre tillgång till externt kapital kan sparbankerna växla upp sin verksamhet för att bidra till att stärka företagande och jobb på landsbygder. En modernisering av spelreglerna skulle också kunna innebära verksamma sparbanker i fler delar av . Regelverket kring kapitalförsörjning behöver också stärka förutsättningarna för privat och offentligt kapital att samverka. Detta ska förenas med tillsyn och kontroll, men behovet av riskvilligt kapital i hela landet motiverar en moderniserad lagstiftning. Digitaliseringen har bara börjat, och tillgången till modern teknik och infrastruktur är av avgörande betydelse för landsbygder. Bredbandsutbyggnaden måste fortsätta. Och inom ramen för de statliga satsningarna på bredband bör större hänsyn tas till gleshet. Staten behöver också säkerställa tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan uppkoppling i samband med avvecklingen av kopparnäten. Innan andra alternativ är på plats bör det inte vara tillåtet att avveckla befintliga kopparnät. Bättre förutsättningar för besöksnäringen Besöksnäringen kommer att bli allt viktigare för landsbygder. Men reformer behövs. Bland annat behöver arbetsrätten underlätta säsongsanställningar. Kravet på personalliggare innebär en orimligt stor administrativ börda för små familjeföretag. Hotelltillståndet är omodernt och bör avvecklas. Danstillståndet har redan fattat beslut om att avskaffa, och det beslutet måste verkställas. Synen på tillsyn måste anpassas till företagens verklighet. Den så kallade Rättviksmodellen innebär att avgifter för tillsyn debiteras i efterhand som kommunala myndigheter hjälper företagare att göra rätt snarare än att sträva efter att sätta dit den som gör fel. Det är en modell som bör få större spridning. Naturen är ofta ett besöksmål i sig. är stora naturområden skyddade av staten. Dessa områden behöver göras tillgängliga, exempelvis genom att vandringsleder rustas och sköts. Här har staten ett ansvar att ta för att lägga grunden för besöksnäring och naturturism. Frihetsreformer för trygghet och jämställdhet i hela landet Rättsstaten behöver stärkas i hela landet. Polistätheten i hela behöver öka, bland annat genom 10 000 ytterligare polisanställda till 2024. Vidare behöver en trygghetsberedning tillsättas. Den ska i likhet med Försvarsberedningen – som har till uppdrag att planera inriktningen av totalförsvaret – genom breda överenskommelser underlätta för polisen och övriga rättsvårdande myndigheter. Genom en rättspolitik som bygger på välgrundade överväganden och långsiktighet i beslutsfattandet skulle hela rättskedjan, bland annat polisen, och Kriminalvården, ges långsiktighet och bättre förutsättningar att stärka tryggheten i hela landet. Trygghet är viktigt för alla, inte minst för kvinnor. Stöd för kvinnojourer är något som man behövt söka . För att öka tryggheten i hela landet är det viktigt att det finns långsiktig finansiering för dessa verksamheter. Utan jämställdhet kan vi aldrig åstadkomma en hållbar och långsiktig utveckling i hela . Ett viktigt steg för att skapa lika villkor för kvinnor och män handlar om att bredda lokala och regionala arbetsmarknader, stärka tillgången till distansutbildning, karriärmöjligheter, företagande och pendling. Ofta är arbetsmarknaden i landsbygdskommuner begränsad. Därför blir möjligheten att omskola sig och vidareutbilda sig så viktig. Tillgången till både praktiska och teoretiska yrken är viktig för både män och kvinnor, men en stark arbetsmarknad är avgörande för att familjer med olika utbildningsbakgrund ska kunna bosätta sig eller bo kvar. Om arbetsmarknaden i landsbygder utarmas kommer därför färre människor och familjer ha möjlighet att leva och verka där. Därför är det beklagligt att de omlokaliseringar av statliga jobb som skett ofta gått till regionala tillväxtcentra där det jämförelsevis inte råder någon brist på den typen av arbetstillfällen. Det finns flera skäl att fortsätta omlokalisera vissa myndigheter, dels för att minska hyreskostnader, dels just för att stärka arbetsmarknaden i hela landet. Det kräver att omlokaliseringar liksom etableringar av servicekontor och filialer inte bara går till regionala tillväxtorter utan också till orter i landsbygder, exempelvis orter som förlorat statliga arbetstillfällen. Besöksnäringen är en näring där många kvinnor är aktiva . Det är också en näring som har stor potential att växa. Det är därför viktigt att skapa goda förutsättningar för besöksnäringen att fortsätta utvecklas. Det handlar om såväl regler på arbetsmarknaden, skattenivåer och byggregler som andra typer av regleringar. Det bör utredas hur det kan bli lättare att hyra ut fler än en lägenhet i befintlig bostad. Och det måste vara enklare att bygga nytt för besöksnäringen. Nästan fyra av tio av privata skogsägare är kvinnor. Skogsbranschen är därmed den näring där störst andel företagare är kvinnor. Bättre villkor för skogsägare stärker därmed direkt förutsättningarna för kvinnors företagande. Ett sätt är att se över skatteregler för skogsägare, till exempel för naturvårdsåtaganden eller genom möjligheten till uppskjuten inbetalning av reavinstskatt för den som fått ersättning på grund av att mark blivit formellt skyddad. finns etablerade modeller för detta såsom skogskonto, skogsskadekonto och brandskadekonto. Att få livspusslet att gå ihop är ofta en särskild utmaning för familjer i landsbygder. För familjer inom gröna näringar eller småföretagare kan det ibland innebära stora praktiska utmaningar att hantera föräldraledigheten. Därför ser vi behov av att öka möjligheten att fördela föräldraförsäkringsdagar till andra personer, också personer utanför den närmaste familjen. Frihetsreformer för de gröna näringarna De gröna näringarna är inte bara en angelägenhet för landsbygder. De är helt centrala för svensk ekonomi, klimatomställningen och tillgången på sund och säker mat. Produktionen av såväl mat som skogsråvara behöver öka. Konkurrensvillkoren behöver bli bättre och våra myndigheter måste sluta betrakta jordbruket som miljöfarlig verksamhet. som konkurrenskraften stärks och produktionen ökar behövs styrning mot grön omställning och hållbar produktion. De gröna näringarnas insatser för att hålla landskapen öppna, bidra till biologisk mångfald och förbättra förutsättningarna för pollinatörer är viktiga delar av detta liksom minskad klimatpåverkan. Förstärkt äganderätt och bättre förutsättningar för skogsägare Äganderätten är grunden för att de gröna näringarna ska kunna bedrivas på ett hållbart sätt. anser att det grundlagsreglerade egendomsskyddet ska ses över och stärkas. Dessutom bör värnandet om egendomsskyddet skrivas in i regleringsbrev till berörda myndigheter. Till äganderätten hör också rätten att bruka sin mark. Inte sällan är det ett ansvarsfullt brukande som skapat höga naturvärden. Därför måste också äganderätten respekteras i naturvårdsfrågor. Områden med höga naturvärden ska inte slentrianmässigt undantas från ett aktivt skogsbruk. Där så är nödvändigt – på grund av synnerligen höga naturvärden – bör formell eller frivillig avsättning göras. I annat fall bör sådana områden fortsatt kunna brukas och säljas. Tvingande avsättningar ska helst inte ske, och om det sker ska det förutsätta full och omedelbar ersättning. Förstahandsvalet bör dock vara naturvårdsavtal. Anlagda vattendrag, till exempel branddammar, bör inte ges biotopskydd så naturvårdsregler förhindrar att de används för sitt syfte och exempelvis försvårar tillgången till vatten för att släcka bränder i skog och mark. Skogsbruket har länge bedrivits efter principen frihet under ansvar. Det har varit mycket framgångsrikt och bör fortsätta. Att avverka är ett stort beslut, som bäst fattas av markägaren. I har man tagit bort gränsen för lägsta slutavverkningsålder. I finns denna lagstiftning kvar. är ett avlångt land där skogens tillväxttakt varierar betydligt. I vissa fall kan det vara rationellt att avverka vissa bestånd tidigare än vad lagen medger. finns givetvis uppenbara ekonomiska incitament för den enskilda skogsägaren att inte avverka för . Sammantaget vore det naturligt att med som förebild öka skogsägarnas självbestämmande. Vid avverkning har också sakägarkretsen utvidgats vilket försvårar för markägare att bedriva ett aktivt skogsbruk. Detta har sin grund i Århuskonventionen, men det var aldrig syftet att konventionen skulle få den typen av långtgående konsekvenser som den fått. Därför är det viktigt att klagorätten i pågående markanvändning preciseras och begränsas. Åtgärder inom jord- och skogsbruket som har positiva effekter i klimathänseende bör stimuleras. En hållbar produktion av svensk mat och dryck betyder inte bara mätta magar och välsmakande måltider. Det är en försäkring mot kriser i en allt mer orolig omvärld. Det är en färdväg mot minskad klimatpåverkan. Och en investering i jobb och grön tillväxt. är en lantbrukares myndighetskontakter många, regelverken snåriga och handläggningstiderna långa. Med modernisering och digitalisering av tillståndsprocesser, och med förtydligade uppdrag till myndigheter, kan den administrativa bördan på böndernas axlar minska. Det arbete som bedrivits för att ge andra företag ”en väg in” till ansvariga myndigheter, bör vara lika självklart i förhållande till de gröna näringarna. Klimatförändringarna innebär stora risker för . Torka och översvämningar betyder stora produktionsbortfall för bönderna. Det behövs kraftfulla och långsiktiga åtgärder, exempelvis när det gäller vattentillgången, för att säkra och öka konkurrenskraften för svensk livsmedelsproduktion. behövs utökade möjligheter att sälja de livsmedel som produceras. Förenklingar som underlättar byggandet av gårdsbutiker och kaféer är nödvändiga, liksom att möjliggöra gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. har vi sett hur lantbrukare och jägare utsatts för både hot och fysiska övergrepp från våldsbejakande aktivister. Det är helt oacceptabelt. Tryggheten för de människor som är verksamma inom de gröna näringarna måste tas på allvar. Det behövs kraftfulla insatser mot denna typ av våldsbejakande rörelser. vill bland annat att offentliga medel till våldsbejakande organisationer stoppas, vi vill se bättre statistik kring brott som begås mot bönder och andra djurhållande företagare, till exempel genom nya brottskoder, samt se över lagen om olaga intrång och hemfridsbrott. Viltet och jakten är en del av livet i landsbygder. En hållbar förvaltning av våra viltstammar som bottnar i lokala och regionala förutsättningar ska vara en självklarhet. Vi behöver uppnå en balans mellan viltstammarnas storlek, de gröna näringarna och naturvårdshänsyn. I grunden är det viktigt att viltförvaltningen styrs regionalt. Behovet av regional förvaltning är tydligt exempelvis i förhållande till betestrycket från klövvilt. Den politik som förs och myndigheternas uppdrag att genomföra den måste förankras både i forskning och bland de människor som lever i landsbygder. När det gäller vargen är målet en jämnare fördelning av antalet djur över hela landet, med undantag för renskötselområdena där förekomsten av varg behöver begränsas till de områden där den gör minst skada. Det är i sig ett rimligt mål. Dagens indelning i flera förvaltningsområden leder dock i praktiken till att koncentrationen av varg i delar av landet ökar allt mer. Detta eftersom gränsdragningen mellan förvaltningsområdena tenderar att bli ett hinder snarare än ett stöd för förvaltningen av stammen. Fattade riksdagsbeslut ska efterlevas, vad gäller både antalet vargar och en ökad spridning. För att det ska lyckas krävs en bättre dialog mellan lokalbefolkning, gröna näringar, jägare och myndigheter. Metoder för en effektivare och lokalt förankrad förvaltning behöver skyndsamt utvärderas. Utformningen av rovdjurspolitiken får särskild betydelse för renskötseln. Renskötselrätten bygger på urminnes hävd och kan enligt rennäringslagen bara utövas av den som är medlem i en sameby. Renbetesrätt råder på av yta. Det betyder dock inte att all mark är lämplig eller ens möjlig att nyttja som betesmark. måste målet om att rennäringen inte ska behöva tåla högre förluster än maximalt av renhjorden efterlevas. I delar av landet behöver jakttrycket på enskilda viltstammar öka. Vildsvinen har ökat explosionsartat – så till den grad att vildsvinen på sina håll är en plåga. Det krävs en god dialog och ett stärkt samarbete mellan markägare och jägare. är problemen på sina håll så stora att det är nödvändigt att utforma skärpta regelverk och avtal för hur utfodring får bedrivas i de områden som är hårdast drabbade av vildsvinsstammens ökning. Förutsättningarna för en ökad jakt på vildsvin behöver bli bättre. Därför vill vi underlätta och förenkla distribution och försäljning av vildsvinskött genom att arbeta för bland annat sänkta kostnader och förenklade regelverk för bland annat trikintester utan att riskera livsmedelssäkerheten. För att ytterligare öka efterfrågan ser gärna att offentliga kök använder möjligheten att servera mer viltkött. För att säkerställa en närvarande och effektiv viltförvaltning i hela landet vill inrätta en särskild viltmyndighet. Frihetsreformer för ett som håller samman I glest befolkade delar av landet är ofta kommunalskatten hög – ändå sviktar den kommunala servicen. Som om inte det vore nog behöver man själv stå för delar av finansieringen av grundläggande service, till exempel i samfälligheter. I förlängningen kan detta leda till växande klyftor mellan olika landsändar och undergräva förtroendet för viktiga samhällsfunktioner. Ska tilliten mellan människor och till samhället stärkas behövs reformer som leder till mer jämlika villkor. vill utreda utformningen av ett landsbygdsavdrag som möjliggör att man kan göra avdrag för medlemskapet i exempelvis vägföreningar och liknande sammanslutningar. I olika delar av landet finns stora variationer när det gäller fastighetsvärden. Därför är det också rimligt att utvärdera möjligheten att helt eller delvis kompensera för den kommunala fastighetsavgiften genom ytterligare avdrag eller genom differentierad fastighetsavgift. De inkomstskattesänkningar som genomförts inom ramen för jobbskatteavdragen har varit viktiga inte bara som frihetsreformer utan även för att stärka incitamenten för arbete.