mot · H7023060 · 2019-10-03 00:00:00 — För barn som har halkat efter eller är i riskzonen har insatser visat sig ge större effekt ju tidigare de genomförs. Förskolans uppgift att förbereda inför skolstarten är därmed särskilt viktig för barn som kommer från studieovana hem eller utsatta miljöer. Förskolan kan även spela en stor roll för barnens möjligheter att tidigt lära sig svenska. Men många elever är på grund av att deras föräldrar inte arbetar utestängda från de fördelar en fungerande förskola kan ge dem. vill därför, när ekonomin tillåter, utöka rätten till förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd eller som är arbetslösa. Av de elever som invandrat till efter skolstart blev knappt ens en tredjedel behöriga till gymnasiet /19. Av de elever som definierar som nyinvandrade och som har varit i kortare än blev färre än var tredje elev behörig. Erfarenheten visar att mycket få av dessa elever kommer att klara av att läsa in en hel gymnasieutbildning, men också att introduktionsprogrammen inte fungerar så som det var tänkt. Därför vill vi, vid sidan av dagens treåriga nationella gymnasieprogram, att det ska inrättas en tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, där fokus ligger på yrkesämnen och för nyanlända svenska. Det ska alltid gå att välja till kurser för att uppnå gymnasiebehörighet och om man blir behörig växla över till ett gymnasieprogram. 6.3.3 Ordning och reda och hög kvalitet på landets skolor Enligt har mer problem med ordning och reda i skolan än andra länder. uppger att det är stökigt i klassrummet och det förekommer att elever har hörselkåpor på sig. Anmälningarna till Skolinspektionen om kränkande behandling ökar. Bristen på ordning drabbar dem som redan kommer från utsatta miljöer värst, till exempel dem som också har svårt att få studiero hemma. Det finns grundskolor där inte ens hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. I vissa fall är det två av tre elever som inte når tillräckliga kunskaper för att gå vidare till gymnasiet. Skolor som år inte klarar sitt uppdrag kan inte få fortsätta. De ska läggas ner. Det gäller både fristående och kommunala skolor. Elever och föräldrar ska ha möjlighet att själva välja – och välja bort – skola för att hitta det alternativ som passar dem bäst. Klimatutmaningen är global. Det innebär att vi i måste möta den på både ett internationellt och ett nationellt plan. Efter fleråriga förhandlingar var det mycket glädjande att världens länder enades om ett klimatavtal i . Genom avtalet har länderna förbundit sig till att hålla den globala ökningen av medeltemperaturen väl under två grader och göra ansträngningar för att den inte ska överstiga en och en halv grad. Huruvida tvågradersmålet går att nå beror på en rad faktorer, såsom globalt samarbete, när utsläppen börjar minska och om tekniken för att fånga och lagra koldioxid kommer på plats. Den breda uppslutningen bakom signalerar att klimatutmaningen tas på allvar och att världens länder känner gemensamt ansvar för att hejda klimatförändringarna. Men det är nu det stora arbetet börjar: att göra det som krävs för att stoppa klimatförändringarna – och det är bråttom. Ett gott internationellt samarbete är avgörande för att nå framsteg. De nationella åtaganden som kommunicerats är långt ifrån tillräckliga för att nå tvågradersmålet och än mindre målet på en och en halv grad. Det kanske viktigaste verktyget för att minska utsläppen av växthusgaser inom EU är utsläppshandelssystemet (EU ETS). Systemet täcker av EU:s utsläpp av växthusgaser. Inom systemet sätts ett utsläppstak, som minskas . Men även om EU nådde nettonollutsläpp så skulle det inte räcka för att stoppa klimatförändringarna. EU står för av de globala utsläppen medan står för cirka en promille av de globala utsläppen. Nyckeln till ett framgångsrikt klimatarbete ligger i att ställa sig frågan hur vi i och EU kan göra vårt, som vi möjliggör för och driver på övriga världen att göra sitt. Det kanske viktigaste och EU kan bistå med i kampen mot klimatförändringarna är att visa att det går att sänka utsläppen som man har en stark tillväxt. På det nationella planet är det betydelsefullt att och sex andra riksdagspartier enats om målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser . Grunden för överenskommelsen lades i Miljömålsberedningen och antogs sedan i genom det förstärkta klimatpolitiska ramverket. Överenskommelsen innebär att det finns en bred samsyn kring de klimatutmaningar vi står inför, och den skapar därmed förutsättningar för en långsiktig miljö- och klimatpolitik. I statsbudgeten satsade och betydande medel på åtgärder som renar våra hav, sjöar och vattendrag. Vi införde ett nytt stöd för teknikneutral laddinfrastruktur – för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns på plats för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. Klimatproblemen är globala – då behöver klimatpolitiken bedrivas även internationellt. och hänförde ytterligare till ökat klimatbistånd. Vi ökade även klimatinvesteringarna utomlands och höjde anslaget till miljöforskning. tänker fortsätta bedriva en miljö- och klimatpolitik som ger så stor effekt som möjligt för varje satsad skattekrona. Den största delen av koldioxidutsläpp kommer från basindustrin och inrikes transporter, vilka tillsammans står för ca två tredjedelar av totala utsläpp. Insatser för att minska utsläppen inom dessa sektorer är därför helt centrala för att klara omställningen till ett grönare samhälle. Ska vi på riktigt minska svenska utsläpp måste vi bort från användningen av kol och fossila drivmedel. Det kräver en omfattande elektrifiering. Industrin måste elektrifieras tillsammans med bilar och lastbilar. Lika viktigt är det att elen som produceras är fossilfri. Det ställer mycket höga krav på att klarar av att producera och leverera fossilfri el till konkurrenskraftiga priser, både för klimatet och för den svenska konkurrenskraftens skull. I den här budgetmotionen presenterar ett omfattande elektrifieringspaket. Detta för att öka elproduktion och säkerställa en trygg energiförsörjning, garantera tillgång till el i och öka möjligheterna till smarta lösningar som elektrifierar svensk industri och transportsektor. 6.4.1 Säkerställ en trygg elförsörjning konkurrenskraft och välfärd bygger på en trygg elförsörjning. Den svenska energipolitiken ska säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. Elektrifieringen är dessutom en central del i vår klimatomställning. Fortsatt tillgång till fossilfri el är en förutsättning för att minska utsläpp av växthusgaser. Efterfrågan på el förväntas öka kraftigt framöver. Konsultbolaget har räknat ut att elbehovet ökar om vi i ska klara att nå vårt mål om nettonollutsläpp. går mot en situation där tillgången till el väntas försämras i och med nedstängningen av , som redan har inletts. Enligt kommer balansen mellan tillgång och efterfrågan på el att försämras . För att möjliggöra en ökad elektrifiering av samhället behöver elproduktionen öka. Det kommer krävas långsiktiga och kraftfulla satsningar på både kärnkraft och förnybar energi. Energipolitiska mål ska omfatta alla fossilfria kraftslag Energiöverenskommelsen lade grunden för en långsiktig energipolitik. Den fasar ut fossila bränslen, som Socialdemokraternas straffbeskattning av kärnkraft har upphört. Men det finns ett stort problem: Enligt överenskommelsen är målet att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Det står i konflikt med det andra befintliga målet, att inte stipulera ett stoppdatum för kärnkraften. Målet om förnybart elsystem bör därför bytas mot ett mål om ett fossilfritt elsystem. Både förnybar el och kärnkraft behövs för att nå klimatmålen. Det skulle därtill bli en viktig signal till marknaden att det finns politiskt stöd för kärnkraft långt efter 2040. Och att även energipolitiken tar klimatfrågan på allvar. De svenska kärnkraftsreaktorerna beräknas ha en säker drifttid på åtminstone . Det innebär en stängning av de befintliga reaktorerna . Det bör vara möjligt att driva vissa av reaktorerna längre än så. För att trygga en långsiktig, effektiv och fossilfri elförsörjning i måste vi se till hur vi kan trygga energibehov även . Parallellt med att de befintliga reaktorerna drivs vidare bör därför vara pådrivande i att utveckla fjärde generationens kärnkraft. Fjärde generationens kärnkraft är ett samlingsnamn som innebär en billig och stabil elproduktion, vilken kännetecknas av hög säkerhet och en produktion fri från långlivat avfall. Det uttjänta bränslet från den tidigare generationens kärnkraft fungerar som nytt bränsle. I ett första skede bör inleda ett forskningsprojekt i syfte att upprätta en demonstrationsanläggning för fjärde generationens kärnkraft. För att möjliggöra detta ökar vi anslag för forskning med 100 miljoner . Det ökade anslaget ska användas i syfte att inleda arbetet med att utveckla en forskningsreaktor. bör få i uppdrag att utlysa ett sådant forskningsprojekt. I takt med att forskningsprojektet utvecklas avser att skjuta till ytterligare resurser. har stabila och välfungerande samhällsinstitutioner, en högteknologisk industri, en välutbildad befolkning och en erfarenhet av att bygga ut kärnkraften. Det finns med andra ord goda förutsättningar för att ska leda utvecklingen vad gäller fjärde generationens kärnkraft i . Det mesta av tekniken som ligger till grund för nästa generations kärnkraft har testats i stor skala. Det som framförallt återstår är att tillse och att visa att systemet i helhet fungerar. I regeringens vårändringsbudget infördes en höjning av skatten på kraftvärme genom att ta bort skattenedsättningen av energiskatt, och höja koldioxidskatten för fossila bränslen som används för att producera värme i kraftvärmeverk. Förslaget syftade till att bidra till den pågående omställningen från fossila bränslen till biobränslen i svenska kraftvärmeverk. Kraftvärmeanläggningar meddelade redan innan skatten infördes att de tvingas lägga ned sina verksamheter. En tidigarelagd stängning av dessa kraftvärmeanläggningar förvärrar den redan akuta effektsituationen. Minskad elproduktion i svenska kraftvärmeanläggningar riskerar därigenom att medföra ökad import av elkraft som producerats med fossila bränslen i andra länder. vill att den höjda skatten på kraftvärme avskaffas. 6.4.2 Tillgång till el i hela En fungerande distribution av el är en förutsättning för ett elektrifierat samhälle. distribution av el lider redan av brister. Vi har stora problem med kapacitetsbrist på elmarknaden. Städer och energibolag tvingas säga nej till nya företag som vill etablera sig. Detta för att det helt enkelt inte finns tillräckligt med el. Kapacitetsbristen i de svenska elnäten äventyrar i längden svensk konkurrenskraft. Uteblivna investeringar leder i sin tur till förlorade arbetstillfällen och minskad tillväxt. Det riskerar att stå i vägen för nya bostäder och ny infrastruktur och hotar upprätthållandet av våra grundläggande välfärdssystem. Det tydligaste, men långt ifrån enda exemplet, är Pågen i som hindrades att expandera sin verksamhet på grund av kapacitetsbrist. På många ställen i är överföringskapaciteten inte tillräcklig. ser vi framförallt problem vad gäller överföringen av el från stamnätet till de lokala och regionala näten. I stamnäten finns dessutom flaskhalsar som utgör hinder för effektiv överföring av el från de delar av landet där elen produceras, främst i norr, till de delar där den största konsumtionen sker, främst i söder. Utbyggnad av elnäten pågår, men skulle behöva ske betydligt snabbare för att anpassa sig till dagens och morgondagens behov. En viktig förklaring är att ledtiderna i tillståndsprocessen för att bygga elnät är långa (upp till ). Tillståndsprocesserna för att bygga nya elnät behöver förenklas betydligt jämfört med . Det bör även tillsättas en effektutredning för att elmarknadens utformning ska bidra till ett stabilare elsystem, men också för att säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet. 6.4.3 Smarta lösningar elektrifierar står transportsektorn och den svenska industrin tillsammans för två tredjedelar av samlade koldioxidutsläpp. En ökad elektrifiering av industrin och fordonsflottan är därför helt avgörande för klimatomställningen. Bilar, lastbilar och fabriker måste gå från fossildrivet till fossilfritt. Det kräver i sin tur politik som möjliggör klimatsmarta lösningar, som kan skapa bättre förutsättningar för fossilfria transporter och industrier. Elvägar på fler platser i Genom att tillföra elektricitet till fordon under gång, antingen för drift eller för laddning av batterier, är elvägar en klimatsmart lösning för framtidens tunga transporter. Lastbilar som körs med denna teknik står i princip inte för några utsläpp av växthusgaser som bullret som vanligtvis uppstår från den här typen av transporter minskas. Infrastrukturen kring elvägarna kan dessutom användas för att ladda elbilar. Tekniken för elvägar har utvecklats kraftigt . Som exempel kan nämnas världens första elväg på allmän väg, som uppfördes utanför 2016. har flera nya projekt genomförts, men för att även i fortsättningen ska ligga i framkant vad gäller utvecklingen krävs satsningar som möjliggör fler elektrifierade vägsträckor. beslutade regeringen att tillföra för minst ett nytt elvägsprojekt, som ska driftsättas . Till följd av regeringens beslut planeras nu två nya elvägar i . Satsningarna på ytterligare elektrifierade vägsträckor är ett steg i rätt riktning, men menar vi allvar med att öka elektrifieringen av fordonsflottan måste fler elvägar byggas. För att bidra till omställningen av transportsektorn och främja att fler väljer och vågar investera i laddbara, miljövänligare fordon behöver staten ta ett ansvar för utbyggnaden av laddinfrastruktur, där det är samhällsekonomiskt motiverat. vill se ett teknikneutralt stöd till infrastruktur för koldioxidfria transporter som inte kan använda sig av traditionell infrastruktur för bensin- och dieseltankning. Stödet bör inte begränsas till enbart batteridrivna fordon, utan även exempelvis laddinfrastruktur för bränslecellsdrivna fordon ska kunna omfattas. Därför måste stödet vara teknikneutralt såtillvida att det ska kunna stötta investeringar i infrastruktur för koldioxidfria transporter som inte kan använda sig av traditionell infrastruktur för bensin och diesel. har en omfattande basindustri med gruvnäring, stålindustri, cementproduktion, kemiindustri samt massa- och pappersindustri. Industrin har kommit långt i klimathänseende och är ett globalt föredöme. Likväl måste basindustrin precis som alla andra sektorer minska sina utsläpp. vill se ett klimatskatteavdrag för basindustri som investerar i teknik som kan minska eller helt eliminera utsläppen. Nya steg för elektrifiering av fordonssektorn För att nå klimatmålen inom transportsektorn behöver skynda på utvecklingen mot mer koldioxidfria transporter. I detta arbete kommer eldrivna transporter att ha en stor och viktig roll att spela. infördes ett stöd till elektrifiering av fordonssektorn och det togs sedan vidare i och budget. En stor del av stödet ska användas för att finansiera en nationell testanläggning för elfordon i . Totalt sett är stödet tidsbegränsat . Detta stöd vill utöka. Utöver dagens finansiering till testanläggning ska de nya medlen, i första hand, gå till projekt som utvecklar ny teknik för omställning av transportsektorn. finns det nedsättningar av energiskatten för vissa typer av elanvändning men inte för annan, liknande användning. Exempelvis har spårbunden trafik som drivs på el nedsatt elskatt, medan eldrivna fordon som inte är spårbundna, såsom elbussar och ellastbilar, inte har det. På samma sätt har större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten lägre skatt på . Dessa skillnader bör tas bort genom att elbussar och ellastbilar liksom batteridrivna fartyg och elhybrider också ges lägre skatt. vill att skattenivåerna för olika fordonstyper som drivs på el utjämnas. Vi måste göra allt vi kan för att sänka de svenska utsläppen. Det betyder dock inte att vi enbart ska fokusera på . Klimatkrisen är akut och vi måste snabbt sänka de globala klimatutsläppen. Flera rapporter pekar på att ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar genom exempelvis clean development mechanism (CDM). Dessa mekanismer har gett goda resultat på flera plan, såsom klimatpåverkan, luftkvalitet och hälsa samt tekniköverföring och teknikutveckling. CDM har varit knutet till Kyotoprotokollet och kommer att ersättas av nya mekanismer knutna till . När dessa finns på plats bör investeringarna övergå till dem. Budgeten för internationella klimatinvesteringar bör således öka. föreslår att den utsläppsbroms som regeringen avskaffade återinförs i modifierad form i enlighet med resonemang. Utsläppsbromsen innebär att köper utsläppsrätter och annullerar dem vid tillfälle då det gör störst effekt i förhållande till den automatiska annullering som är på väg att införas i EU:s utsläppsrättshandelssystem. Syftet med utsläppsbromsen är att ytterligare driva på klimatomställningen i . Exempelvis är det avgörande att utsläppen från den europeiska kolindustrin skyndsamt minskar. Vi vill att biståndet ska få tydligare klimatfokus och föreslår bland annat att det multilaterala biståndet med syfte att sänka utsläppen globalt bör omfatta . Ökningen ska genomföras genom en omfördelning av biståndsbudgeten. Det bilaterala klimatbiståndet bör också öka, och vi vill säkerställa att av detta ska ha som huvudsyfte att minska växthusgasutsläppen . 6.4.5 natur och biologisk mångfald Miljöförstöring måste förhindras och bekämpas. Att ta hand om vår natur och omgivning är en självklarhet. Förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta för kommande generationer – är kärnan i den moderata miljöpolitiken. har miljöproblem som måste lösas. Vi ser exempelvis i hur döda havsbottnar breder ur sig och övergödningen skapar stora problem. Läkemedelsrester skadar fisk och mikroplaster sprids i våra hav. Investeringar i avancerad reningsteknik i de kommunala reningsverken kan rena läkemedelsrester men även exempelvis mikroplast. För att värna den biologiska mångfalden är äganderätten central. De värdefulla marker som undantas från bruk existerar ofta som en följd av ett långsiktigt och ansvarsfullt ägande. Därför är det allvarligt att se hur äganderätten och rätten för markägare att bruka sin skog och mark har angripits . Äganderätten behöver stärkas. Effektivare och utökad återvinning är bra både för ekonomin och för miljön. Avfall ska i första hand förebyggas och minskas, och därefter återanvändas eller återvinnas. Genom bland annat modern växtförädling och bättre datummärkning kan matsvinnet minska. behövs god hantering av det avfall som ändå uppstår, särskilt farligt avfall som kan göra stor skada . är till stor del omgivet av hav och har en lång kustlinje. Havet ger oss livsmedel, möjligheter att transportera varor och personer samt möjligheter till rekreation. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av jordens biologiska mångfald. utsätts hav, sjöar och vattendrag för stora påfrestningar. En del havsområden är kraftigt trafikerade. Mänsklig aktivitet bidrar till övergödning, försurning, utsläpp av farliga ämnen och marin nedskräpning. fortsätter att vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra havs- och vattenmiljön. 7 Effekterna av politik I det här kapitlet beskrivs vilka effekter reformerna i budgetmotion får för jobb och sysselsättning, hushållens ekonomi samt fördelningen i samhället. 7.1 Jobb och sysselsättning Målet för jobbpolitik är full sysselsättning. Full sysselsättning är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd, och nås via reformer som ser till att det alltid lönar sig att arbeta och som ger företag goda möjligheter att starta och växa. I denna budgetmotion tas viktiga steg för en varaktigt ökad sysselsättning och för ett samhälle som håller ihop. Ett samhälle där det lönar sig mer att arbeta än att gå på bidrag och där fler barn ser sina föräldrar gå till jobbet. För att öka drivkrafterna till arbete och för att få fler att anställa föreslår till exempel: Ett utökat jobbskatteavdrag med särskilt fokus på låga inkomster. satsar på att sänka skatten för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden. Satsningen innebär sänkt skatt för alla som arbetar. Den som tjänar får behålla mer i plånboken . Erfarenheter från och från andra länder visar att skattelättnader riktade mot dem med låga inkomster ökar både arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Reformen beräknas öka sysselsättningen med 15 000 fler sysselsatta. På lång sikt förväntas antalet arbetade timmar öka med motsvarande 7 200 årsarbetskrafter. ”Hälften kvar” av en löneökning ska vara en princip som gäller alla. Därför föreslår vi nu att nivån på den statliga inkomstskatten trappas ned och att värnskatten avskaffas. Detta är viktiga tillväxtreformer. En viktig del i att öka tillväxten är att fler ska arbeta mer, och att fler ska utbilda sig. satsar därför för att den statliga inkomstskatten ska sänkas med en procentenhet 2020–2022. Vidare satsar drygt sex miljarder för att avskaffa värnskatten. Sammantaget förväntas de sänkta marginalskatterna öka antalet helårsarbetskrafter med 10 500 när redan sysselsatta ökar sin arbetstid. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfällig ersättning då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Reformerna förväntas öka antalet sysselsatta med 23 000 personer. Även i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför vill bland annat återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Både och Inspektionen för socialförsäkringen anser att tidsgränsen borde vara kvar och avstyrkte regeringens förändring i sina remissyttranden. Dessutom föreslås flera andra reformer för att stärka drivkrafterna att återvända till arbete. Sammantaget beräknas dessa att öka sysselsättningen med motsvarande 5 000 personer. Nystartsjobben har visat goda effekter när det gäller att korta människors tid i arbetslöshet. För att fler företag ska kunna använda nystartsjobben för att anställa arbetslösa vill återgå till de regler som gällde tidigare. Det innebär att det ska krävas lön i nivå med kollektivavtal, men inte övriga villkor. Reformen bedöms öka sysselsättningen med 8 000 personer. Figur 15 Sysselsättningseffekter av reformer i budgetmotionen Denna budgetmotion innehåller flera förslag som påverkar hushållens ekonomi. Reformer som påverkar hushållen är bland annat förstärkt jobbskatteavdrag, sänkt statlig skatt, avskaffad värnskatt, sänkt skatt på pension, sänkt tak i a‑kassan, sänkt bensin- och dieselskatt och höjd matmoms. De föreslagna inkomstskattesänkningarna innebär att alla som jobbar får sänkt skatt, för dem som tjänar eller mer motsvarar skattesänkningen mer i plånboken . För en familj med en sjuksköterska och en lärare innebär således inkomstskattesänkningarna mer . Tillsammans med det jobbskatteavdrag som infördes innebär det mer i disponibel inkomst . En åklagare får en skattelättnad som motsvarar . föreslår också att skatten på pension minskar. Förslaget innebär att sänker skatten dubbelt så mycket och för dubbelt så många som regeringen. För en pensionär med mellan och i pension så innebär förslaget en skattesänkning som motsvarar mer i disponibel inkomst . Som mest innebär förslaget mer . För ett hushåll med två pensionärer med månatlig pension på respektive innebär skattesänkningen, tillsammans med det stärkta grundskyddet, mer . För ett hushåll med två pensionärer med månatlig pension på respektive , innebär det mer . Den höjda momsen kommer i genomsnitt att innebära en ökad kostnad som motsvarar per person. Den sänkta bensinskatten kommer innebära en ökad disponibel inkomst, inte minst för människor som lever på landsbygden.