mot · H6023085 · 2019-04-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2018/19:99 Vårändringsbudget avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 2.1, 5.6 och 5.7 i propositionen). avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 2.2 och 5.4 i propositionen). avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 2.3 och 5.4 i propositionen). avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 2.4 och 5.4 i propositionen). avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 (avsnitt 2.5 och 5.1 i propositionen). avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik (avsnitt 2.6 och 5.8 i propositionen). godkänner ändrad beräkning av inkomster enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av avsnitt 2 i motionen. godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar nya och ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. Tabell 1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt nya och ändrade anslag 2019 Beslutad ram/anvisat anslag Förändring av ram /anslag Ny ram/ny anslagsnivå Avvikelse (SD) Kungliga hov- och slottsstaten Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Försvar och samhällets krisberedskap Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Centrala museer: Myndigheter Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Särskilda insatser inom folkbildningen Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Summa anslagsförändring på ändringsbudget –1 564 604 1 Avvikelser avseende statens utgifter Anslaget 4:1 används för förvaltningsutgifter, utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål. Regeringen aviserar en anslagsökning på , vilket motiveras med bl.a. ökade växelkurser som gör att utrikesrepresentationen blivit dyrare. har konsekvent motsatt sig ökade utgifter för med devisen ”allt fler gör allt mindre”, detta har t.ex. märkts i att antalet regeringsbeslut sjunkit som antalet anställningsärenden ökat. Vi motsätter oss därför detta ökade anslag. Utgiftsområde 4 – Rättsväsendet Rättsväsendet och är för viktiga för att användas som budgetreserver för andra satsningar. I synnerhet när de är underfinansierade. mål är ett väl utbyggt och väl fungerande rättsväsende där medborgarna kan vara säkra på att polisen finns där när de behövs. Vi avsätter därför mer medel och motsätter oss att frigjorda resurser genom effektiviseringar leder till att de medel som frigörs förs till andra verksamheter. prioriterar även brottsofferperspektivet och därför säger vi nej till regeringens anslagsminskning 1:10. Det är av största vikt för rättsstatens legitimitet att brottsoffret och dennes familj känner ett starkt stöd från samhället, får ett professionellt bemötande och en känsla av upprättelse. I strävan att rehabilitera gärningsmän får brottsofferperspektivet inte negligeras. Till exempel bör samhället säkra en ordning där brottsoffer inte själva behöver kontakta gärningsmän för att erhålla skadestånd. Lika självklart bör brottsoffer få kännedom om när och hur deras förövare släpps fria. Utgiftsområde 6 – Försvar och samhällets krisberedskap Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten en anslagsminskning till utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anslag 2:4 Krisberedskap med . Som skäl för detta anges att ”minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget”. Det anförda skälet styrks inte med vare sig en analys eller ett mer utförligt resonemang. motsätter sig därför neddragningen då i princip alla utgiftsposter inom utgiftsområde 6 redan är alltför hårt bantade. Utgiftsområde 7 – Internationellt bistånd utgångspunkt är att tillerkänna alla nationer samma grundläggande fri- och rättigheter som vi kräver för vår egen nation. Grundläggande mänskliga fri- och rättigheter är universella, lika viktiga och gällande för alla människor. Biståndspolitikens långsiktiga mål är att mottagarländerna ska kunna ta ekonomiskt och humanitärt ansvar för sin befolkning och respektera grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. I dagens värld behöver fler människor i utvecklingsländer få ett hopp om en ljusare framtid i sitt eget land. Genom att bidra till utveckling kan vi också förebygga konflikter och skapa bättre förutsättningar för internationell fred och säkerhet. En sådan förändring är tidskrävande och behöver i första hand komma inifrån, drivas av inhemska krafter och individer som har en förståelse för och kunskap om lokala förutsättningar. Mot den bakgrunden vill verka för en biståndspolitik som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Fokus bör ligga på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet. Bistånd ska inte handla om givarens ideologiska utgångspunkt, utan om effektiva och ändamålsenliga satsningar där varje krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Av samma anledning kommer vi fortsatt slopa regeringens avräkningar för flyktingmottagande i . Den lägre biståndsramen innebär breda besparingar, men även fortsatta satsningar inom biståndets kärnområden som humanitärt stöd, vatten, sanitet och flyktinghjälp. Utanför biståndsverksamheten föreslår vi besparingar på Sidas förvaltningskostnader och flyktingkostnader och säger därför nej till regeringens anslagsökning 1:2. Utgiftsområde 9 – Hälsovård, sjukvård och social omsorg Statistik över ohälsotalen i indikerar ett trendbrott avseende psykisk ohälsa. märks en klar ökning av gruppen som känner ett nedsatt psykiskt välbefinnande. Ökningen är som starkast i gruppen 16–och av denna grupp har andelen kvinnor som upplever nedsatt psykiskt välbefinnande nått alarmerande . finns stora mörkertal inom den psykiska ohälsan. För att komma till bukt med det alltmer allvarliga folkhälsoproblemet så går fram med ett omfattande åtgärdspaket i budgetmotionen med åtgärder för att öka den psykiska hälsan och väljer även att återställa regeringens neddragning på medel till bidrag för psykiatri i vårändringsbudgeten. Vad avser anslagsminskningen 4:5 är emot denna. Alla människor har rätt att åldras med värdighet. Den dagen man kan klara sig på egen hand ska samhället erbjuda den hjälp som behövs för att den äldre fortsatt ska kunna leva ett tryggt och meningsfullt liv. De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer tvingas leva på en månadsinkomst som ligger på, eller strax över, existensminimum. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. äldre förtjänar att få tillgång till världens bästa äldreomsorg. Utgiftsområde 13 – Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering säger nej till satsningar på särlösningar och ineffektiva åtgärder som är och länge har varit svensk integrationspolitik. Vår ambition är breda lösningar som gynnar alla, inte enskilda särintressen. I de fall resurserna tagit slut menar att regeringen genom förändrade regleringsbrev bör omfördela medel inom anslaget i stället för att skjuta till resurser. Alternativet är att minska utgiftsnivåerna eller att inte genomföra åtgärderna över huvud taget. Vi avvisar anslag 3:2 till . Regeringen har inte kunnat visa några konkreta fördelar med en ny myndighet för jämställdhet. anser att jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla samhällsfunktioner, och ser risker med att arbetet förläggs till en specifik myndighet. Värdefull kunskap och kompetens riskerar att försvinna när uppdrag flyttas till från redan fungerande enheter. Vad gäller anslagen 4:1 och 4:2 finns det skäl – mot bakgrund av regeringens tidigare resultat i fråga om segregationsbrytande åtgärder – att anta att detta arbete mot segregation varken kommer att bli framgångsrikt eller mätbart. Vi godtar vidare anslagshöjningen 3:1 där medlen ska gå till bl.a. kvinno- och tjejjourer och andra jämställdhetsåtgärder. Det är en viktig prioritering och SD vill betona att det i utvecklingsarbetet för kvinnojourerna bör läggas ett särskilt fokus på specialistkompetens för hedersproblematik. Det har talats för lite om jämställdhet ur detta perspektiv trots år av dokumenterad förekomst och flera medialt uppmärksammade fall av hedersvåld. Ett jämställdhetsproblem där män kontrollerar kvinnors och flickors liv och där konsekvenserna för den drabbade ofta är ödesdigra. Av den anledningen välkomnar vi att tillskottet också nyttjas för insatser inom detta område. Utgiftsområde 14 – Arbetsmarknad och arbetsliv Regeringen vill satsa ytterligare 335 miljoner på arbetsmarknadspolitiska insatser, och den prioriterade målgruppen är utrikes födda kvinnor. Efter åratal av dylika åtgärder har vi redan facit. Dessa åtgärder leder ytterst sällan till reguljära anställningar. Dessa satsningar är inte samhällsekonomiskt försvarbara med tanke på resultaten av tidigare liknande åtgärder. Vidare är en av de viktigaste skiljelinjerna inom svensk politik synen på vad som är ett riktigt arbete. Regeringar av olika färg har skapat en bred flora av konstruerade anställningar, vars enda egentliga syfte är att minska, och i viss mån dölja, arbetslösheten bland de som står långt från arbetsmarknaden. I motsats till detta fokuserar på reguljära arbeten på marknadsmässiga villkor, arbeten som ställer verkliga krav, bygger karriärer och breddar skattebasen. Därför är vi kritiska till riktade lönesubventioner och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte kan, eller ens är avsedda att resultera i riktiga jobb. Nystartsjobben är ytterligare en konstruerad anställning som sällan utmynnar i reguljärt arbete för deltagaren. Det finns en omfattande problematik runt dagens nystartsjobb som det återkommande rapporteras om fusk och missbruk. Det finns dessutom uppenbar risk att reguljära arbetstillfällen trängs undan och konkurreras ut av subventionerade verksamheter. Utifrån detta ställer vi oss negativa till regeringens satsning för fler nystartsjobb. Vi ställer oss också negativa till att öppna upp för fler nystartsjobb genom att ta bort kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följas av eller vara likvärdiga med kollektivavtal. har tidigare framhållit att om denna form av anställning ska finnas, ska deltagaren få kollektivavtalsmässiga villkor. Det är anmärkningsvärt att en socialdemokratisk regering väljer att frångå själva grundsyftet med kollektivavtalen och öppnar upp för att vissa grupper, i det här fallet deltagare i etableringsuppdraget, ska kunna konkurrera på arbetsmarknaden genom sämre villkor. Utgiftsområde 17 – Kultur, medier, trossamfund och fritid har en stark och ambitiös budget för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. vill värna, vårda och visa svensk kultur. För oss är det såväl de sköna konsterna som de sociala koderna. Vårt land behöver samlas kring gemensamma normer och värderingar för att hålla ihop. Särskilt viktigt är det i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärdsmodell, eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. Vår vision är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra. Den kommunala musik- och är främst en nationell angelägenhet, dock kan det finnas behov för staten att stötta kommuner som inte har resurser att erbjuda musik- och kulturskola. Regeringens förslag är dessvärre missriktat. Därför bör en utredning tillsättas för att se över vilka statliga bidrag som långsiktigt behövs och hur den bidragsfördelningen ska se ut och administreras. Det finns goda skäl för statliga stöd till den kommunala musik- och där de behövs som mest och gör störst nytta. Det man kan konstatera av regeringens generella bidrag är att stödet är lovvärt i sig och kan få positiva effekter. Ska det ges förutsättningar att få det måste det enligt oss preciseras och riktas rätt. Det bör exempelvis i första hand inte gå till att sänka avgifter, såsom det uttryckts. Avgifterna är inte ett generellt problem för tillgängligheten. Ett statligt bidrag bör öronmärkas och riktas mot att komma till rätta med eftersatta områden genom punktinsatser, jämte att möjligen etablera ett basutbud i de kommuner som helt saknar kultur- och musikskola. Vissa kultur- och musikskolor saknar helt ändamålsenliga lokaler, andra har mycket bristfälliga lokaler, medan vissa har svårigheter med instrumentinköp och instrumentförråd, utveckling och arbetsmiljö. Det ter sig således viktigare att rikta insatser mot behov enligt ovan än att bibehålla ett generellt stöd som av många betraktats som diffust. Därför säger vi nej till anslag 1:2. Vad gäller anslaget 8:1 har fri entré-reformen sedan införandet varit storstadscentrerad, och främst gynnat storstadsbor eftersom det är i storstäderna de statliga museerna huvudsakligen huserar. Därför har sedan införandet av fri entré- reformen omfördelat medlen för detta till en annan satsning vi kallar Öppna museer, en fond som museer över hela landet kan äska medel ur för de behov de ser för just det enskilda museet. Museernas behov runt om i landet är stora, och att öronmärka medel till fri entré på några få museer är inte det effektivaste sättet att tillgodose dessa behov. Utgiftsområde 20 – Allmän miljö- och naturvård Regeringen gör en spektakulär felprioritering i sitt förslag till ändringsbudget. Man drar ned på internationella åtgärder med . Enligt en rapport från () kan satsningar i en internationell kontext vara upp till 5,9 gånger så effektiva, om man mäter minskningar i utsläpp av växthusgaser per satsad krona. Det handlar om att ”plocka lågt hängande frukter” och därmed effektivisera arbete för minskat oljeberoende ur ett globalt perspektiv. I slutändan är detta ett sätt att ta ansvar både för globala miljö- och resursfrågor, som svenska skattebetalares pengar faktiskt spenderas på ett sätt som ger riktiga resultat. Vidare säger vi nej till sänkt stöd för laddinfrastruktur. I ett längre perspektiv emotser och stora delar av världen en övergång från fossila bränslen till exempelvis el- och vätgasdrift. Det kommer inte att gå riktigt så snabbt som vissa föreställer sig, och om man försöker forcera utvecklingen alltför kraftigt så tvingar man fram lösningar som för det första inte är ekonomiskt försvarbara och för det andra inte är bättre för miljön. Tekniken med eldrift har dock kommit långt och framstår redan som attraktiv för många bilister. En tröskel i sammanhanget är tillgången till laddinfrastruktur, där det är vår uppfattning att staten bör skjuta till medel för att skynda på utvecklingen i mer glesbefolkade delar, där laddstationer inte kommer att byggas på kommersiell basis. Avslutningsvis säger vi nej till sänkningen av anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), vilket är en statlig myndighet under Miljö- och , som har till syfte att bidra till forskning med koppling till miljö och areella näringar. ser i Formas en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation på områden med koppling till miljö, skogsbruk och jordbruk. Landsbygdspolitiken utgör en helhet och där ser vi det som en stor fördel att svenska areella näringar ligger i framkant vad gäller forskning och utveckling. Vår målsättning är att växla upp ansträngningar på dessa områden, inte använda Formas som en budgetregulator. Utgiftsområde 21 – Energi Dagens investeringsstöd för installation av solceller kan på goda grunder ifrågasättas då solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott. beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen med motiveringen att stödet till solceller stegvis bör fasas ut och subventionsgraden för stöd sänkas till möjligt. Regeringen anser dock att investeringsstöd för installation av solceller ska uppgå till av kostnaden för företag och för privatpersoner, material såväl som installationen. Då anslaget avser investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring avvisar höjningen av stödnivån från till . Utgiftsområde 22 – Kommunikationer ser ett skriande behov av att öka anslagen för svensk infrastruktur i sin helhet gällande järnvägstrafik, vägtrafik, sjöfart och luftfart. Exempelvis har underhållet av den svenska järnvägen länge varit eftersatt och i ett stort behov av ökade insatser. I takt med den ökade järnvägstrafiken har slitaget på anläggningen ökat, som underhållsinsatserna inte följt med i lika stor omfattning. Underhåll och investeringar i väginfrastruktur måste öka för att fortsättningsvis hålla hög standard och ta höjd för exempelvis befolkningsökning, ekonomiskt tillväxt och ökad säkerhet för trafikanter. Vi avvisar därmed en minskning av transportinfrastrukturanslaget p.g.a. att svensk infrastruktur är kraftigt eftersatt och underfinansierad. Regeringen anslår vidare för upphandling av internationell tågtrafik . Anslaget får även finansiera juridisk, ekonomisk eller annan expertis som kan krävas vid upphandlingen. Anslaget syftar till att medge ökat resande på ett sätt som ändå innebär låga utsläpp av växthusgaser. järnvägsnät präglas av ett kraftigt eftersatt underhåll och kapacitetsbrist, vilket är till för såväl resenärer som de företag som nyttjar godstransporter med tåg. För att komma till rätta med såväl underhållsbehovet som behovet av ökad kapacitet behövs större investeringar och mer resurser för underhåll. Utbyte av kontaktledning, ställverk, spårväxlar m.m. är väsentligt för att få tågen att hålla tidtabell, och utbyggnad av dubbelspår på många sträckor är också en förutsättning för att öka kapaciteten på det svenska järnvägsnätet. Efterfrågan på nattåg såväl för inrikes transport som nattåg ut i är att anse som låg, i synnerhet ställt mot det behov som finns för regionala, lokala och interregionala resor . Flera nattågslinjer i har dragits in på grund av bristande efterfrågan och även i har hotet om avvecklad nattågstrafik hängt i luften. Till exempel gav SJ beskedet 2013 att nattåget linjen –skulle läggas ned på grund av att det helt enkelt inte var lönsamt, och även Norrlandslinjerna har brottats med lönsamhetsproblem och nedläggningshot. Att de begränsade medel som finns används där behovet är som störst är därför av största vikt. vill därför prioritera medel till järnvägssektorn där nyttan är störst, med hänsyn taget till såväl persontrafik som godstrafik, och därmed stärka såväl underhåll som investeringar i det svenska järnvägsnätet. Vi avvisar därför denna anslagsökning. 2 Avvikelser avseende statens inkomster Nej till nedsättning av arbetsgivaravgifter Vi motsätter oss regeringens olika förändringar av arbetsgivaravgifter och däribland förslaget om särbehandling av åldersgrupper vid nedsättning av arbetsgivaravgifter. I realiteten är detta en typ av åldersdiskriminering. I stället föreslår vi omfattande reformer i vår budgetmotion som i praktiken slopar den allmänna löneavgiften för företag med upp till tre anställda. Utan tröskeleffekter ger detta en generell skattelättnad som gynnar företagande, och effekten blir tydligast för småföretag. Nej till vissa momsnedsättningar Regeringen går fram med en sänkning av mervärdesskatten på naturguider från till . Även om naturguidning främjar lokalturism och därmed ger positiva effekter för lokalsamhällen, så är det problematiskt att prioritera en specifik bransch genom skatteincitament i form av nedsatt moms. Regeringen applicerar alltså olika momssatser beroende på bransch och politiska prioriteringar. Detta riskerar att leder till ökad byråkrati och gränsdragningsproblematik. vill se över momssystemet i sin helhet och arbeta för ett system som undviker snedvridande incitament för konsumtionen och tar sin utgångspunkt i en jämnt applicerbar beskattning. Nej till höjd kemikalieskatt Den s.k. kemikalieskatten innebär en punktskatt på elektronik och vitvaror. Skatten baseras på varans vikt och tar liten hänsyn till i vilken utsträckning miljön belastas eller om kunden utsätts för ohälsosamma ämnen. Utvärderingar av kemikalieskatten visar på omfattande intäktsbortfall för den svenska handeln och en högre andel inköp från utlandet som resultat, vilket har slagit hårt mot svenska arbetstillfällen. Kemikalieskatten, som kan uppgå till ett pålägg per vara har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska hemsidor. De uteblivna intäkterna har försämrat förutsättningarna för industriell utveckling och detaljhandel i . Företagens anpassning till det nya läget har medfört att de har förflyttat delar av sin verksamhet bort från . Följden blir att svenska arbetstillfällen går förlorade, vilket innebär lägre skatteintäkter. Vilka konkreta fördelar detta har inneburit för miljön har ingen kunnat svara på. Rent generellt tolkar vi det som att skatten har sålts in till allmänheten som ”gynnsam för miljön” när det egentliga syftet verkar vara att beskatta konsumenterna. Nej till ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion Detta innebär i realiteten en skattehöjning för kraftvärme, vilket slår mot industrin och elkonsumenterna. Det är vår uppfattning att kraftvärmeindustrin i mycket hög grad har anpassat sig till samhällets miljökrav. Det som regeringen nu föreslår kommer att leda till minskad kraftvärmeproduktion och ökad import av el. Givet att och har en betydande andel kolkraft i sin elproduktion innebär ökad import, för svensk del, en ökning av utsläppen av växthusgaser. Flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats varier skatten beroende på destination. Även efter att flygskatten nu har införts beräknas antalet flygresenärer att öka, även om ökningen dämpas relativt. Av de resor som uteblir kommer en del att byta transportslag. Syftet med flygskatten, att minska utsläppen av växthusgaser, blir därmed mindre tydligt. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket små ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för visa delar av blir dramatiska.