mot · H702587 · 2019-09-27 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 Pensionssystemet ska ge ekonomisk trygghet 2.1 En pension att leva på 2.2 Behov av ett nytt pensionssystem 3 Ändringar i dagens system 3.1 Höj pensionsinbetalningarna istället för pensionsåldern 3.2 Beräkna pensionsavgift på bakomliggande inkomst 3.3 Hela ålderspensionsavgiften in i systemet 3.5 Avskaffa ”bromsen” 3.6 Inför en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen 4 Förbättrad ekonomi för de fattigaste pensionärerna 4.1 Garantipensionen bör ge trygghet 4.2 Alla ska ha råd att bo 4.2.1 Förändrad ersättningsgrad som avser bostadskostnaden 4.2.2 En mer likvärdig hantering av inkomster vid inkomstprövningen Föreslagna ändringar i socialförsäkringsbalken 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på höjda inbetalningar till pensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner tas i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om inkomstindexering av garantipensionen och tillkännager detta för regeringen. beslutar att garantipensionen ska höjas med 0,258 prisbasbelopp, i enlighet med bilaga 1 Föreslagna ändringar i socialförsäkringsbalken. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ytterligare harmonisering så att även garantipension, änkepension, etableringsersättning och studiemedel beaktas i beräkningen av reduceringsinkomsten och tillkännager detta för regeringen. 2 Pensionssystemet ska ge ekonomisk trygghet Det nuvarande pensionssystemet är oförutsägbart och skapar otrygghet för människor. anser att vårt gemensamma pensionssystem bör vara konstruerat så att det ger ekonomiska förutsättningar för ett värdigt liv när tiden i arbete avslutas. stod inte bakom pensionsöverenskommelse för att vi redan då insåg att konsekvenserna skulle bli för stora och omfattande för människor. Vi sitter inte heller med i den s.k. pensionsgruppen som består av representanter för S, MP, M, C, L och KD. vill se ett pensionssystem som ger ekonomisk trygghet. Systemet bör vara utformat så att människor kan känna trygghet i att pensionen kommer gå att leva på. uppfattning är att nuvarande pensionssystem har misslyckats med sin uppgift att garantera ekonomisk trygghet efter arbetslivet. Därför anser vi att systemet behöver reformeras. 2.1 En pension att leva på Det nuvarande pensionssystemet förstärker den ojämlikhet som finns på arbetsmarknaden. Inkomstskillnaden mellan män och kvinnor ökar när vi blir pensionärer. Det nuvarande pensionssystemet omfördelar också från lågavlönade till högavlönade. Ju en person betalar in avgifter i slutet av arbetslivet, desto högre pension får samma person. De som kan jobba länge premieras och för dem som inte kan det, exempelvis p.g.a. tunga arbetsuppgifter, finns ingen kompensation. Den som har haft goda arbetsvillkor och en stor grad av kontroll i sitt arbete har lägre risk för sjukskrivning vilket gör pensionen högre. Många med sådana arbeten kan och vill fortsätta arbeta , vilket ger en högre pension. Den som däremot har haft avbrott för sjukskrivningar, arbetslöshet och föräldraledighet, arbetat deltid eller går i pension tidigare p.g.a. att kroppen är utsliten av ett hårt arbetsliv får lägre pension. Systemet premierar därmed män framför kvinnor och högre tjänstemän och akademiker som kommer in i systemet sent och kan jobba länge medan LO-grupper som börjar jobba i tidig ålder och slits ut tidigt straffas med lägre pensioner. Pensionssystemet tar ingen hänsyn till att klyftorna i utbildning och inkomst även skapar klyftor i medellivslängd genom att lågutbildade har lägre medellivslängd, men får sänkta pensioner när den genomsnittliga livslängden stiger. Detta är konsekvenser av att pensionen bygger på livsinkomstprincipen. Denna princip ser som problematisk. Med nuvarande system riskerar en växande andel av framtidens pensionärer att bli fattiga. Enligt en får kommunalarbetare och industriarbetare av sin slutlön i pension. För att inte riskera fattigdom brukar en pensionsnivå på 60–av slutlönen anses nödvändig. Även med inräknad tjänstepension ligger många arbetaryrken långt under detta. För den som är ung och planerar att gå i pension vid 65 kommer slutlönen att bli ännu lägre. anser att pensionssystemet bör garantera av slutlönen för låg- och medelinkomsttagare, inkluderat tjänstepensionen. När det nuvarande pensionssystemet infördes gjordes bedömningen att i yrkeslivet skulle motsvara nivån i det gamla systemets inkomstpension. Så blev det dock inte. Även efter ett långt yrkesliv kan det för många bli omöjligt att nå över garantipensionen (– En rapport om ett ohållbart pensionssystem, Katalys 2017). Det nya pensionssystemet motiverades framför allt med att det skulle skapa ökad stabilitet. Med stabilitet menades att avgiftsnivån till systemet är fixerad och pensionerna anpassas efter hur mycket pengar som kommer in. Däremot garanterar systemet inte en pension som går att leva på. Pensionssystemet är därmed stabilt för staten, men inte för pensionärerna. vill se ett pensionssystem som ger en pension som går att leva på. Pensionssystemet bör vara uppbyggt så att det garanterar av slutlönen för låg- och medelinkomsttagare, inkluderat tjänstepension. 2.2 Behov av ett nytt pensionssystem vill att pensionssystemet utformas så att det bygger på inkomstbortfallsprincipen, men har en omfördelande effekt och således blir mer jämlikt än dagens system. Vi vill se ett pensionssystem som är mer solidariskt, förutsägbart och inte skapar fler fattigpensionärer. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns pensioner är för stora . Det är vanligare att kvinnliga pensionärer lever i relativ fattigdom än att manliga pensionärer gör det. Hälften av alla kvinnor har garantipension till någon del då de har låg eller ingen inkomstpension. Andelen kvinnliga fattigpensionärer ökar också med åldern eftersom många kvinnor lever än sin manliga partner och får sämre ekonomi som ensamstående. Bland personer är nästan hälften av kvinnorna änkor, medan knappt var femte man är änkling. SCB:s statistik visar att bland männen som är och över är nästan häften fortfarande gifta medan av kvinnorna är gifta. En av de viktigaste orsakerna till skillnaderna mellan mäns och kvinnors pensioner är att kvinnor tar ett större ansvar för barn och hem. Det leder till högre sjukfrånvaro, längre föräldraledighet, sämre karriärmöjligheter och större andel deltidsarbete för kvinnor – faktorer som alla leder till att kvinnor får lägre pension än män. Löneskillnaderna i sig är också en orsak. Utvecklingen är positiv men det går väldigt långsamt och med nuvarande takt skulle det ta flera decennier innan lönerna är helt jämställda. Det innebär i sin tur att det skulle dröja ytterligare 30–innan pensionerna blir jämställda. Inkomstskillnaderna är dessutom större än vad lönestatistiken visar eftersom kvinnor jobbar deltid i större utsträckning. Enligt en rapport från uppgick den genomsnittliga skillnaden i utbetald inkomstpension . Inkomstbortfallet är i princip omöjligt att ta igen för den som inte vistats i för att kvalificera sig för full pension, oavsett om den personen har arbetat under hela . Det är också omöjligt för deltidsarbetande och långtidssjukskrivna att komma ikapp. I båda kategorierna är dessutom kvinnor överrepresenterade. För att få en inkomstpension som inte behöver kompletteras med garantipension krävs det för män med genomsnittlig inkomst och för kvinnor . När den genomsnittliga tiden i arbetslivet är oavsett kön är det tydligt att den ekvationen inte går ihop för kvinnor (Ålderdom utan fattigdom, PRO 2015). Det nuvarande pensionssystemet saknar också demokratisk legitimitet. Ett av problemen med pensionsöverenskommelsen är att reformerna aldrig prövades i något allmänt val. Överenskommelsen är en konstruktion som saknar väljarförankring och lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer. är det också uppenbart att konsekvenserna inte är acceptabla. Den befintliga uppgörelsen om pensionssystemet bygger på en blocköverskridande överenskommelse och pensionsgruppen består av Socialdemokraterna, (har inte rösträtt i gruppen och inkluderades när det tillträdde som regeringsparti) och de borgerliga partierna. Den nuvarande ordningen är problematisk eftersom ingen utomstående har någon insyn i eller möjlighet att påverka pensionsgruppens arbete. Pensionsfrågorna är undantagna från de normala demokratiska beslutsvägarna och därför bör den nuvarande pensionsgruppen upplösas och bör återfå sin makt och sitt inflytande över pensionsfrågan. Regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3 Ändringar i dagens system Även om ser behovet av ett i grunden annorlunda pensionssystem finns det några delar av dagens system som kan och bör reformeras mer skyndsamt. 3.1 Höj pensionsinbetalningarna istället för pensionsåldern väntas anta regeringens förslag om höjda pensionsåldrar enligt proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. Propositionen bygger på en överenskommelse inom den så kallade pensionsgruppen. motsätter sig förslaget om att höja pensionsåldern. Förslaget måste ses i ljuset av att många inte klarar att arbeta till dagens pensionsålder. kan man gå i pension . Med det nya förslaget höjs den åldern till . ligger i toppen avseende faktisk pensionsålder och antal år i arbetskraften jämfört med övriga EU-länder. visar en rapport från att vi är på väg att få de näst lägsta pensionerna i unionen. Inom fackförbundet orkar medlemmarna jobba i snitt fram tills de är och den faktiska pensionsåldern i flera LO-yrken ligger på 61–. Med lägsta ålder för pension vid 64 riskerar många arbetare att drabbas hårt. För att fler ska orka jobba längre måste man förbättra arbetsmiljön och arbetsvillkoren. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har valt att börja med att göra ändamålsenliga satsningar i arbetslivet i stället. Förslaget om höjd pensionsålder motiveras med att vi lever och klarar av att arbeta längre. Det är en delvis missvisande bild. Medellivslängden skiljer sig kraftigt mellan olika grupper i samhället och klyftorna i arbetslivet ökar. Bland korttidsutbildade kvinnor förväntas medellivslängden t.o.m. förkortas och bland korttidsutbildade män förväntas den stå stilla. Och för dem som klarar av att arbeta extra blir effekterna ändå små. Enligt beräkningar ger varje enskilt år efter mer i disponibel inkomst. Vår kritik mot förslaget utvecklas i motion med anledning av proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (2018/19:3124). Pensionssystemet är underfinansierat. Det är huvudorsaken till att det ger så låga pensioner. Det har en betydligt större påverkan än pensionsåldern. vill att inbetalningarna till pensionssystemet höjs. Det måste gå att leva på sin pension efter ett helt arbetsliv. vill att pensionssystemet ska ge trygghet. Så ser inte dagens verklighet ut för alltför många pensionärer. Av medlemmar har sju av tio så låg inkomstpension att de får garantipension, trots att de har arbetat hela livet. Detta borde regeringen göra något åt i stället för att höja pensionsåldern. En höjning av pensionsinbetalningarna bör göras retroaktivt så att pensionsrätterna för dagens pensionärer räknas upp på samma sätt som för de som är förvärvsaktiva . Inför en höjning av pensionsinbetalningarna behöver de fördelningspolitiska konsekvenserna utredas så att de med lägst pensioner inte missgynnas oproportionerligt då höjd inkomstpension leder till lägre utbetalning av garantipension och bostadstillägg. Regeringen bör återkomma med förslag på höjda inbetalning till pensionssystemet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.2 Beräkna pensionsavgift på bakomliggande inkomst betalas, via statsbudgeten, ålderspensionsavgift på av utbetald inkomstgrundad socialförsäkringsersättning såsom sjukpenning, föräldrapenning och arbetslöshetsersättning. Det innebär att exempelvis föräldraledighet och sjukskrivning leder till lägre pension, utöver en lägre inkomst föräldraledigheten eller sjukskrivningen varar. vill ändra denna ordning. Vi menar att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Regeringen ska återkomma med förslag om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.3 Hela ålderspensionsavgiften in i systemet Arbetsgivaren betalar ålderspensionsavgift på hela lönesumman i företaget. De lönedelar som ligger över 8,07 inkomstbasbelopp ger dock inte pensionsrätt till anställda, men betalas alltså in som ålderspensionsavgift. Denna del av ålderspensionsavgiften är därför att jämställa med den allmänna löneavgiften och kan därmed betraktas som skatt. menar att dessa inbetalningar skulle kunna användas till att höja pensionerna, framför allt för de med lägst pensioner. I samband med en framtida höjning av inbetalningarna till pensionssystemet bör regeringen även se över hur de inbetalda ålderspensionsavgifterna som överstiger 8,07 prisbasbelopp kan avsättas till pensionsutbetalningar i syfte att utjämna pensionsutbetalningarna. Premiepensionssystemet är ett misslyckande som har fått kritik från många håll, inte minst från LO. Det är ett mycket dyrt system och fondväljandet har inte blivit den framgång som vissa hoppades på. När det infördes hette det att valfriheten skulle vara begränsad, intresset av säkerhet skulle dominera och en garanterad minimiavkastning skulle införas. En sådan ordning skulle ge en riskutjämning. En garanterad avkastning skulle också ge en realistisk utgångspunkt för prognoser över hur stora dessa pensioner skulle kunna förväntas bli. Så har det dock inte blivit. Premiepensionssystemet har i stället blivit ett helt främmande inslag i det offentliga pensionssystemet där vi alla kan spekulera bort en del av vår pension. Valfriheten som så många talar om innebär att var och en av oss blir spekulant på börsen. uppdagades att två av fonderna i systemet – och Allra – hade lurat sina kunder och själva gjort svindlande vinster på kundernas bekostnad. Skandalen gjorde att stängde av de båda fonderna. Totalt fick 22 000 sparare se sig lurade på miljardbelopp av och Fondbolaget , som de betalat ut omotiverat höga arvoden till sina chefer. Att myndigheterna inte haft överblick måste betecknas som skandalöst. Det är en sak att själv välja att förvalta sina pengar i riskabla fonder, en helt annan när alla mer eller mindre tvingas göra det. menar att det är fel att det spekuleras med pensionärernas pengar på detta sätt. Det är inte rimligt att finansiella institut ges tillgång till miljarder som de kan ta ut vinster från genom höga avgifter. Hade avgiften på tillförts inkomstpensionssystemet redan från början hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. Avgiften till premiepensionssystemet bör därför tillföras inkomstpensionssystemet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.5 Avskaffa ”bromsen” ”Bromsen” är den automatiska balanseringen som syftar till att säkerställa att pensionssystemets skulder inte blir större än systemets tillgångar. Det innebär att när det går dåligt på börsen får det effekt på inkomstpensionens storlek eftersom den bestäms av hur stort värdet är på tillgångarna i pensionssystemet. När pensionssystemet lanserades försäkrade man att bromsen bara skulle slå till i extremfall men faktum är att den redan har aktiverats , med sänkta pensioner som följd. Bromsen hade antagligen inte behövt utlösas om avgiften till premiepensionssystemet hade tillförts ålderspensionssystemet från början. Pensionsgruppen har förvisso justerat bromsen i pensionssystemet något och de har förklarat att de därmed skapat ett ”robustare pensionssystem”. Att systemet är robust är dock en klen tröst för de många människor som inte kan leva på sin pension. Även får de räkna med att pensionerna sänks under dåliga år. vill avskaffa den automatiska bromsen och därmed förhindra att pensionerna kan sänkas utan ett aktivt politiskt beslut. Pensionsutbetalningarna bör styras av politiska beslut, inte anonyma system. Det handlar om demokratisk kontroll och möjlighet till ansvarsutkrävande. Varje gång bromsen är på väg att slå till bör frågan lyftas för beslut i . Regeringen bör utreda hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner tas i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6 Inför en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen I dagens system tvingas de som inte klarar av att arbeta före pensionen leva på en väldigt låg pension. Det drabbar framförallt arbetare med slitsamma yrken. För att komma åt detta problem vill införa en möjlighet att avsluta sitt arbetsliv tidigare, utan att pensionen påverkas negativt. Vi menar att det bör införas en särskild åldersfaktor i sjukersättningssystemet, som skulle innebära att många slipper ta ut inkomstpensionen och att kravet på omställning förändras . Den försäkrade kommer då endast att prövas mot arbete inom ramen för det yrke denne har, inte mot hela arbetsmarknaden som . Vi vill också att den som inte kan jobba fram till pension ska ha möjlighet att få sjukersättning . Om samtliga av de ca 1 400 personer som tog ut av sin allmänna pension på grund av att de inte längre fick sjukpenning eller sjukersättning skulle erhålla sjukpenning eller sjukersättning skulle kostnaden för förslaget första året uppgå till . Beroende på hur tidigt personerna går i pension kommer det efter vara flera kohorter som parallellt uppbär sjukpenning istället för ålderspension, varför kostnaderna kommer att vara högre. Kostnaden för att höja åldersgränsen för sjukersättning till uppgår till ca , utifrån antagandet att de ca 20 000 personer som lämnar sjukersättningen skulle fortsätta uppbära sjukersättning. År två tillkommer ytterligare en åldersgrupp, varför utbetalningarna nästintill dubbleras . Dock minskar regelbundet antalet personer som uppbär sjukersättning och fyller , varför kostnaderna förväntas att minska därefter. förslag för införandet av en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen utvecklas i Utgiftsområdesmotion UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 4 Förbättrad ekonomi för de fattigaste pensionärerna Enligt EU:s riskerar 335 000 svenska pensionärer att leva under EU:s fattigdomsgräns. Varannan kvinna som jobbat hela sitt yrkesliv får så låg pension att hon tvingas ansöka om statligt grundskydd, det som kallas garantipension. Bakom siffrorna döljer sig människor som har jobbat och slitit hela sitt liv och som trott på sin rätt till en pension att leva på. Hur stor garantipensionen blir bestäms av faktorer som civilstånd, hur länge en person bott i samt eventuella andra pensionsinkomster. Som mest kan garantipensionen bli för ensamstående och för gifta. Detta ligger under EU:s fattigdomsgräns. har mot den bakgrunden lyft frågan om att höja garantipensionen med regeringen i de budgetförhandlingar där vi medverkat, men tyvärr inte fått gehör. Detta trots att en höjning är viktig ur ett jämställdhetsperspektiv då den främst skulle gynna kvinnor. För att få full garantipension måste en person ha bott i , vilket innebär att den som kommer till sent i livet saknar möjlighet att arbeta för att få full garantipension. Dessa individer hänvisas istället till äldreförsörjningsstödet som är lägre och inkomstprövat. 4.1 Garantipensionen bör ge trygghet har drivit på för en höjd garantipension. Vi välkomnar därför att regeringen föreslog en höjning genom proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer, även om vi hade önskat en betydligt större satsning. De ekonomiska klyftorna i växer till följd av en ekonomisk politik som gynnar vissa mer än andra. Pensionssystemet är en del av den politiken. Garantipensionen är konstruerad på så sätt att de som lever på garantipension halkat efter den övriga befolkningen, eftersom garantipensionen är prisindexerad i stället för inkomstindexerad. Sedan garantipensionen infördes har pensionärer med garantipension i genomsnitt haft en real inkomstökning på i jämförelse för förvärvsarbetare. menar att garantipensionen bör inkomstindexeras så att de som lever på garantipension inte halkar efter den övriga befolkningen ytterligare. Regeringen ska återkomma med förslag om inkomstindexering av garantipensionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att åtgärda den stora klyftan som växt fram , mellan de som lever på garantipension och den övriga befolkningen, krävs en rejäl höjning av garantipensionerna. menar att garantipensionärer inte ska behöva riskera fattigdom och att inkomstutvecklingen för gruppen behöver hålla jämna steg med den allmänna löneutvecklingen. Vi föreslår en höjning av garantipensionen med (0,258 prisbasbelopp) som ett första steg, i stället för regeringens föreslagna höjning. Garantipensionen ska höjas med 0,258 prisbasbelopp, i enlighet med bilaga 1: föreslagna ändringar i socialförsärkringsbalken. 4.2 Alla ska ha råd att bo För att pensionärer och andra med låga inkomster ska ha möjlighet att bo bra behövs en bostadspolitik med fokus på att bygga bra bostäder som människor har råd att bo i. För att underlätta för äldre på bostadsmarknaden, och för att bidra till en ökad rörlighet, har och regeringen under den förra mandatperioden infört ett nytt investeringsstöd på för bostäder till äldre. anser att stödet succesivt bör byggas ut. Pensionärer med låg pension kan få bostadstillägg. Bostadstillägget är skattefritt och kan fås av den som är och tar ut hela sin pension. Det särskilda bostadstillägget betalas ut automatiskt för den som ansöker om och beviljas bostadstillägg om bostadskostnaden är så hög att personen inte når upp till skälig levnadsnivå. För det särskilda bostadstillägget räknas en skälig bostadskostnad med . Detta för att höja nivån hos dem med de lägsta pensionerna och höga bostadskostnader. Om en person ändå hamnar under gränsen för skälig levnadsnivå kan denne ansöka om äldreförsörjningsstöd. Regeringen har genom proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer föreslagit en höjning av bostadskostnadstaket i bostadstillägget från dagens för ensamstående och för gifta till respektive . Höjningen motiveras med att systemet kräver en viss följsamhet med boendekostnaderna i samhället. välkomnar att regeringen föreslår en höjning, men menar att den är för liten. Regeringens förslag är beräknat utifrån bostäder byggda . har byggnadskostnader och hyror ökat ytterligare. menar vidare att pensionärer bör kunna efterfråga bostäder av god kvalitet som är tillgänglighetsanpassade. Flera remissinstanser menar att taket borde ytterligare. delar den bedömningen. 4.2.1 Förändrad ersättningsgrad som avser bostadskostnaden