mot · H7023341 · 2019-10-03 00:00:00 — Upplåtelseformen ägarlägenheter är därmed en relativt ny boendeform i men vanlig i andra länder. Ägarlägenheten skulle kunna fylla en viktig funktion i utsatta områden med hög andel hyresrätter. Dels skulle blandningen av upplåtelseformer kunna bidra till att minska segregationen i bostadsområden, då dessa områden ofta är i behov av renoveringar. En ombildning till ägarlägenhet skulle frigöra kapital för fastighetsägaren att rusta upp beståndet. Som boendeform är ägarlägenheten ett långsiktigt boende där den boende har möjlighet att påverka sitt boende efter egna önskemål. Ägarlägenheterna kräver heller inte en kvalificerad majoritet för att ombildas, vilket är fallet för bostadsrätten. Och i miljonprogramsområdena är det oftast svårt att ombilda. Upplåtelseformen har dock inte tagit fart . I en statlig utredning framkom att en rad förändringar behövde göras. Bland annat kan ägarlägenheter bara uppstå i samband med nyproduktion. Det hämmar utbudet och behöver ändras så att ägarlägenheter även kan bildas ur det befintliga beståndet. Med den statliga utredningen finns också ett utrett förslag för att kunna ombilda hyresrätter till ägarlägenheter, vilket bör genomföras. Beskattningen av ägarlägenheter skiljer sig också åt från bostadsrätten. En ägarlägenhet beskattas som ett småhus, vilket innebär av taxeringsvärdet med ett tag på . Bostadsrätten beskattas bara till och max . Ägarlägenheten ska därutöver betala andra avgifter kopplade till småhus. är all nyproduktion av lägenheter och hus undantagna från fastighetsavgiften . Men när väl dessa nyproducerade fastigheter ingår i ordinarie beskattning kommer ägarlägenheten skattemässigt missgynnas. Därför bör den orättvisan i beskattning tas bort, så att fastighetsavgiften för ägarlägenheten behandlas som en bostadsrätt. Därmed möjliggörs att ombilda hyresrätter till ägarlägenheter. Möjliggör att ägarlägenheter kan bildas ur det befintliga beståndet. Ta bort skatteorättvisan mellan bostadsrätt och ägarlägenheter: Beskatta ägarlägenheten som en bostadsrätt och inte småhus. har en historia av byggande av hyresrätter och tillhörande allmännytta. I städernas förorter och utsatta områden är hyresrätten i stort sett den enda boendeformen som finns att tillgå. är inkomsterna där lägre, vilket minskar möjligheterna att själv finansiera ett köp av en bostad. Hyrköp innebär att en del av hyran går till att köpa lägenheten. På så vis kan en successiv övergång från hyrt till ägt boende ta plats – utan behov av lånelöften och större kapitalinsatser. Detta möjliggör även för människor med låg ekonomisk standard, som ofta sitter fast i hyresrätten som boendeform, att kunna långsiktigt äga sin bostad. Med ägandet i dessa hyresrättstyngda områden tror vi också det finns positiva externa effekter på ägarskap och integration: För det första får fler hushåll större ekonomiska intressen att se till att trivseln ökar och att området utvecklas positivt – att exempelvis otrygghet och nedskräpning minskar. För det andra skapar det möjligheter att bo kvar i området för personer med jobb som – likt de flesta andra – vill investera i och äga sitt eget hem (av hushållen föredrar hyresrätt framför ägt boende). För det tredje blir det billigare att äga sitt boende. Att hyresrätt är dyrare beror – trots hyresreglering – på att en hyresrätt medför full service. Därutöver måste fastighetsägaren få avkastning på sitt kapital. Den normala värdeökningen på fastigheter som kommer av stigande markvärde och inflation går hyreshushåll miste om medan de som äger normalt ser sina lån långsamt krympa i förhållande till bostadens värde. En genväg till integration och att förbättra utsatta bostadsområden är således att successivt öka inslaget av eget ägande. Målet bör vara att högst är hyresrätter och att resterande bostäder ägs. har en rad projekt med hyrköp tillkommit bland privata företag. Denna typ av hyrköp är dock av modellen att hushållet hyr med köpoption att (ofta tidsbegränsat) köpa bostaden till ett förutbestämt pris. Hyrköp-modellen som vi avser är istället av konstruktionen att en del av hyran går till ett successivt köp av lägenheten. Det gör att ett hushåll bara behöver en stabil inkomst och ekonomiska marginaler för att kunna avsätta medel till hyra och delköp av lägenheten. Någon större kontantinsats eller lånelöfte behövs alltså inte. Hyrköp behöver dock utredas, eftersom att det inte finns något regelverk kring boendeformen. Exempelvis bör det tydliggöras hur avsättningar till hyrköpet ska hanteras och av vem, vad som händer vid en konkurs eller om hyresgästen väljer att flytta. Exempelvis behöver bolaget som erbjuder hyrköp med successivt köp av lägenheten banktillstånd, eftersom mottagandet av kontanter är juridiskt en bankverksamhet. En statlig förhandlingsman får i uppdrag att kontakta bostadsbolagen i de utsatta områdena och där intresse finns sluta långsiktiga avtal mellan stat, kommun, boende och bostadsbolag om upprustning av fastigheter och närmiljö samt stärka samhällets grundfunktioner. Inför hyrköp där en del av hyran går till att köpa bostaden. Den som undertecknar ett hyrköpsavtal undertecknar också avtal om egen förvaltning/renovering av bostaden för att kunna sänka sin hyra och öka avsättningarna till bostadsköpet. Den som flyttar innan bostaden är helt betald blir utköpt av hyresvärden eller av en ny köpare. Regelverket kring hyrköp måste utredas och standardiseras för att underlätta processen. Tillsätt en statlig förhandlingsman för att bereda möjligheten till hyrköp i utsatta områden. En bromskloss på bostadsmarknaden är den bristande rörligheten. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras på kort sikt. Allt för många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av flyttskatternas utformning. vill att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljning fram till beskattning om man köper en ny bostad, utan både reavinstskatt och uppskovsränta betalas när personen inte längre gör något uppskov. Det sker exempelvis när personen flyttar till hyresrätt, till särskilt boende eller om personen avlider. Förslaget skulle innebära att en stor del av den bristande rörligheten som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt genom att staten fortfarande får in skatteintäkterna, dock något . Den ökade kostnad med förslaget som ändå uppstår för statskassan kompenserar vi för i vårt budgetalternativ. 15.13 Nej till byggsubventioner anser att de statliga byggsubventionerna inte fyller sitt syfte och riskerar att skapa snedvridningar på bostadsmarknaden. Med bättre regler och lagförändringar kan vi åstadkomma ett långsiktigt bra byggande utan att behöva stimulera byggbranschen med subventioner i mångmiljardklassen. Därför har sagt nej till de byggsubventioner som återinförts av regeringen. Utgifterna minskar därmed med 2020, 2021 och 2022. 16 Försvaret behöver stärkas eftersträvar en trygg och värdig tillvaro för alla människor. ska därför alltid ha ett starkt försvar. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot utgör två grundläggande uppgifter för det offentliga. Vi är en del av världssamfundet och beroende av fungerande förbindelser med resten av världen. Miljö och klimatförändringar, demografi, energiberoenden, kärnvapenspridning, terrorism, bristande respekt för mänskliga rättigheter och internationell organiserad brottslighet är globala företeelser som påverkar vår säkerhet. Vi måste vara beredda att, efter vår förmåga, bidra till en säkrare och tryggare värld. Försvarets huvuduppgift är att värna människors liv, värdighet och frihet. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot är viktig, dels därför att människans ofullkomlighet gör att vi aldrig på förhand kan veta vad omvärlden har för avsikter för oss och dels därför att vi anser att vår frihet, demokrati och våra värderingar är värt att kunna försvara. Att garantera medborgarnas säkerhet och att försvara de territoriella gränserna är en kärnuppgift för staten, och ett starkt försvar av innebär också ett starkt försvar av friheten, demokratin och respekten för människovärdet. och ökade anslagen kraftigt till försvaret: med , och 2021. De senaste resurstillskotten till Försvarsmakten innebär viktiga steg för ett starkare försvar. och de övriga borgerliga partierna har enats om att ställa sig bakom Försvarsberedningens slutsatser. Försvarsanslaget ska i enlighet med Försvarsberedningens förslag höjas till (motsvarande av BNP), . Det är ett viktigt mål på vägen vidare upp mot av BNP. tar steg mot ett större och starkare försvar. De viktigaste faktorerna i detta förutom fler soldater och mer materiel är möjligheterna att öva med förband och att officersutbildningen tydligt tar sikte på att utveckla en officers kärnkompetens – att leda väpnad strid eller därmed förknippad verksamhet. Försvaret måste ha förmåga att försvara hela och ha särskild kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av strategiskt viktiga platser som exempelvis och . Marinen bör förstärkas så att den kan säkerställa skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som den kan genomföra sjöstrid på ostkusten. Flygstridskrafterna förstärks och ges förmåga att kraftsamla. Hemvärnets och frivilligorganisationernas roll stärks i sitt viktiga arbete för ett brett och välfungerande försvar. uttalade ambition är också att ska ansöka om medlemskap i . Säkerheten byggs bäst tillsammans med andra. Vi måste lyfta blicken och påbörja arbetet med att se över på vilka nya fronter vi måste kunna försvara oss. Nya hot som ett traditionellt försvar inte rår på har uppstått, så kallade hybridhot. För att lyckas mota dessa hot behöver den svenska förmågan till cybersäkerhet och psykologiskt försvar stärkas. föreslår i sin budget en ny myndighet som får i uppgift att bidra till och sprida forskning kring informationskrigföring och propaganda. Den nya myndigheten för psykologiskt försvar uppgår till 2021, och 60 miljoner 2022. Vi satsar dessutom på en cybersäkerhetsmyndighet , och . Det är också väsentligt att den påbörjade planeringen för det civila försvaret nu fortskrider skyndsamt. Det civila försvaret bör inom ramen för befintliga resurser prioritera uppgiften att planera stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap. Det civila försvaret utgörs av verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. satsar sammantaget mer än regeringen på det civila försvaret 2021, och vi satsar mer än regeringen . Ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser kräver resurstillskott till såväl det militära som det civila försvaret. 17 En förbättrad migrations- och integrationspolitik Den humanitära krisen i världen drabbar allt fler. Enligt var 70,8 miljoner människor på flykt undan krig och förföljelse under föregående år. Det är den högsta siffran sedan . Två av tre flyktingar är s.k. internflyktingar, dvs. de befinner sig på flykt i sitt eget hemland. Lejonparten, fyra av fem flyktingar, har flytt till grannländer eller något annat land i deras omedelbara region. Den humanitära krisen i världen är som störst i utvecklingsländerna dit uppskattningsvis av världens flyktingar nu befinner sig. UNHCR uppger att enkom tvingades 13,6 miljoner människor att fly. Endast en liten del av alla de som flyr undan krig, förtryck, islamistiska terrorgrupper kommer, tillsammans med ett stort antal människor som söker sig bort från fattigdom och misär, till vår del av världen. 2018 uppger EU att 580 800 personer sökte asyl i EU-länderna, det är mer än en halvering då nästan 1,3 miljoner asylansökningar registrerades. Även om den humanitära krisen i huvudsak är något som drabbat och drabbar utvecklingsländerna har den även skakat om både EU och där det stora antalet flyktingar och migranter medfört stora påfrestningar i delar av samhället. Det har också blivit tydligt att den politik och de system som finns inte haft förmågan att hantera detta. EU:s gemensamma asylsystem (CEAS) har inte fungerat och Dublinförordningen (som innebär att asylansökningar huvudsakligen ska behandlas i det land där den sökande först anländer) var inte utformad för att klara av den mängd asylsökande som EU och dess medlemsstater upplevde, inte minst . Hade Dublinförordningen applicerats på det sätt som var tänkt hade ensamt burit ansvaret för att hantera asylansökningar från nästan en miljon flyktingar. Resultatet blev istället att flyktingar och migranter inte registrerades i första ankomstlandet utan fritt kunde fortsätta till exempelvis , och som tog ett stort ansvar () för de som sökte asyl inom EU. I kan vi notera en kraftig minskning av antalet asylärenden . Denna minskning ligger i linje med den minskning som skett för EU som helhet. En rad olika åtgärder har spelat in. Överenskommelsen mellan som trädde i kraft . Tillfälliga gränskontroller infördes i flera av EU:s medlemsstater. egen politik i form av den tillfälliga migrationslagstiftningen, id-krav och striktare gränskontroller har också spelat roll för antalet asylsökande i landet. Även om antalet asylsökande har gått ned efter toppnoteringen 2015 då drygt 160 000 människor sökte asyl så kommer vi fortsatt att ta emot ett stort antal människor . beslutade att förlänga den tillfälliga lagen med vissa justeringar. Utvecklingen av antalet personer som söker asyl i har varit fortsatt stabilt och planeringsantagande kvarstår på cirka 21 000 och det gäller också . migrationspolitiska utgångspunkt är att värna asylrätten och att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Partiet ska vara en garant för en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull migrations- och integrationspolitik. Utgångspunkten är att försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill se fler lagliga vägar in i unionen. ska vi kunna känna oss trygga i att asylprövningen är rättssäker, den som saknar skyddsskäl och får nej på sin asylansökan måste också lämna landet. har tydliggjort att vi måste se en kraftig minskning av söktrycket till . Att klara de integrationspolitiska utmaningarna – ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden – är centralt för att kunna ha en fortsatt human och ordnad migrationspolitik. har ensamt tagit emot långt fler än dubbelt så många asylsökande som övriga länder i gjort tillsammans. I det nu pågående arbetet i den parlamentariska vill vi medverka till en lagstiftning som bidrar till att mottagande hamnar på nordisk genomsnittsnivå. 17.1 Asylprogram: sfi och samhällsorientering direkt Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lika av ovisshet och ofta passivitet som följd. Vi vet att människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid avtar ju går. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds redan till asyltiden. Därför vill vi införa krav på att asylsökande erhåller och ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilde och samhället i stort. anslår totalt 200 miljoner , 2021 och 2022. överväger vinsterna med en snabbare integration de extra kostnader som detta medför. Till förmån för det mer omfattande asylprogrammet säger nej till regeringens satsning på svenska från dag ett. För att ytterligare korta asylprocessen för de asylsökande tillskjuter vi också till domstolsprövning i utlänningsmål utöver regeringens förstärkning. Utöver utbildning i svenska och samhällsorientering ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendenas personal att sköta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. 17.2 Permanent lag om tillfälliga uppehållstillstånd Den som beviljas asyl i bör, enligt förslag, som huvudregel tilldelas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller . ska rätten till familjeåterförening gälla för de som får ett tillfälligt uppehållstillstånd. Också den som har kommit i egen försörjning via arbete eller eget företagande bör ges ett permanent uppehållstillstånd. menar att dessa bestämmelser ska permanentas inom ramen för utlänningslagen. förslag stärker incitamenten till etablering eftersom eget arbete säkrar rätten att stanna i . Förslaget kan också påverka hur många som söker asyl just i vårt land. Att tidigare, till skillnad från andra EU-länder, som huvudregel haft permanenta uppehållstillstånd har sannolikt bidragit till att fler sökt asyl här i stället för i andra EU-länder. En jämnare fördelning minskar kostnader och underlättar etableringen för dem som kommer hit. ska rätten till familjeåterförening gälla för de som får ett tillfälligt uppehållstillstånd. Familjens betydelse och barns rätt till sina föräldrar är grundläggande. Därtill anser att familjens betydelse för upplevelsen av gemenskap, trygghet och stabilitet är mycket viktig. Vi välkomnade därför att begränsningen i familjeåterföreningen togs bort när lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (2016:752) förlängdes . är ett av våra ingångsvärden i den parlamentariska migrationskommittén som påbörjat sitt arbete . 17.4 Synnerligen och särskilt ömmande omständigheter som den nuvarande, tillfälliga migrationslagstiftningen gäller är möjligheterna att få uppehållstillstånd i snävare jämfört med den ordinarie lagstiftningen. Bland annat har möjligheten att få uppehållstillstånd med anledning av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter tagits bort. I och med att lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (2016:752) förlängdes, förlängdes också denna tillfälliga skärpning. har deklarerat att en liknande humanitär skyddsgrund bör utredas inom ramen för den migrationspolitiska kommittén som börjat arbeta för att ge skydd åt de allra mest utsatta. förordar att asylansökningsområden bör inrättas i närheten av våra stora gränsövergångar, dit personer som vill söka asyl i hänvisas. När presenterade förslaget mötte det hård kritik från flera håll, däribland från dåvarande migrationsminister . har dock en statlig utredning (2018:22) presenterat förslag som till stor del liknar . I asylansökningsområdena registreras asylansökan och det görs en första ”sortering” av ärendena. Syftet är att få till stånd en snabbare registrering och en beslutsprocess som är både rättssäker och effektiv. Genom ett samlat mottagande och beslutsprocess ökar möjligheten att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. I asylansökningsområdena ordnas boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet, som kommer från så kallade säkra länder eller som i enlighet med reglerna i Dublinförordningen bör få sin asylansökan prövad i annat land ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Asylansökningsområdena ska bemannas med sjukvårdskompetens för att möta vårdbehov och behov av psykosocialt stöd. Det är viktigt att dessa kompetenser finns tillgängliga direkt vid mottagandet så att ett preventivt hälsofrämjande arbete kan påbörjas omgående. Det är viktigt att återvändandet fungerar, och att det är en tydlig skillnad mellan ett ” ja” och ett ”nej” i asylprocessen är centralt för att legitimiteten i – och förtroendet för – asylrätten och för att vår reglerade migrationspolitik ska upprätthållas. Det är också centralt för att som land ska kunna vara generöst i att ge skydd till människor som är i störst behov av det. I senaste prognos () beräknar myndigheten att ytterligare omkring 7 000 personer kommer att efterlysas som avvikna . Att avvika eller att ”gå under jorden” innebär dels stora risker för den enskilda, dels att parallellsamhällen riskerar att etableras. Det är en utveckling som vi måste motverka. Utbyggnaden av förvarsplatser har fortgått . I och med att M/KD-budgeten gick igenom i tillfördes 100 miljoner till fler förvarsplatser som planeras. fanns det 461 förvarsplatser, men och bedömer att det totala behovet 2019–2020 är mellan 865 och 935 förvarsplatser. Även har uppmanat att öka antalet förvarsplatser. Mot denna bakgrund avsätter vi ytterligare , utöver regeringens tillskott, för att tillskapa fler förvarsplatser. För att möjliggöra fler avvisningar är det också viktigt att upprättar en lista över säkra länder, det vill säga länder där det generellt inte förekommer förföljelse eller asylgrundande övergrepp, och ingår fler bilaterala överenskommelser (så kallade återtagandeavtal) med de viktigaste mottagarländerna för att dessa ska ta emot sina medborgare. Det behövs även mer resurser till polisen för att de ska kunna verkställa avvisningar och utvisningar och även i större utsträckning genomföra inre utlänningskontroller. När ensamkommande barn och unga anländer till saknar de per definition familj, men också i de allra flesta fall vänner och annat kontaktnät som kan ge det stöd och den gemenskap som är så viktigt att man får när man kommer ensam till ett nytt land. Därför arbetar för att dessa barn ska få in trygga rutiner i sina liv, främst genom ett säkert boende och gode män. tar det alltför från det att den minderåriga anländer till att en god man förordnas och det förekommer även att gode män har ansvar för fler minderåriga än de klarar av. Orsaken till detta är huvudsakligen bristen på gode män. vill att alla ensamkommande barn ska få en god man efter ankomst. Men en snabbare hantering behövs för att tillgodose barns och ungas rättigheter, exempelvis att minska risken för att de försvinner. Därför föreslår att rekryteringen av gode män underlättas genom att en nationell kampanj genomförs och att ett nationellt register upprättas. avsätter också för en satsning på rekrytering av fler jour- och familjehem. 17.8 Förbättra bostadssituationen för asylsökande och nyanlända anser att EBO-lagstiftningen är problematisk på många sätt. Trots namnet har EBO blivit inneboende, inte eget boende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap. Det finns fall där tio till tolv personer trängs i en tvårumslägenhet. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. EBO leder även till att många asylsökande koncentreras till vissa områden vilket förstärker segregationen. Lokalpolitiker i kommuner som och har därför länge pekat på allvarliga konsekvenser som EBO medför. En jämnare fördelning mellan landets kommuner av såväl nyanlända som asylsökande underlättar både för de asylsökande och för arbetet med att ta emot och slussa in nyanlända i samhället. För att fler ska välja anläggningsboende och för att bryta den destruktiva trångboddheten behöver EBO-lagen ändras och ekonomiska styrmedel användas på lämpligt sätt. För att förhindra att nyanlända väljer trångbott eget boende vill skärpa kraven på de som väljer EBO. De som vill välja eget boende har bevisbördan vad det gäller att kunna uppvisa ett trovärdigt och värdigt boende för i den kommun den asylsökande vill bosätta sig i. Detta bör vara ett villkor för att kunna erhålla dagersättning. ser därför positivt på regeringens skärpning av EBO-lagen, som innebär att asylsökande som bor i eget boende i områden med socioekonomiska utmaningar inte ska ha rätt till dagersättning eller särskilt bidrag. Kommuner och dess kommunala bostadsföretag bör därutöver identifiera boenden där trångboddhetsnormer överskrids. 18 Det civila samhället