mot · H7023334 · 2019-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler utbildningar inom besöksnäringen som anordnas inom och yrkesvux och av andra aktörer på lokal nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om validering av praktisk kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra samverkan mellan offentliga aktörer och marknadsaktörer för att nå god både offentlig och kommersiell service och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika betallösningar, såsom kontanter, kort och sms, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den digitala jämlikheten behöver utökas genom tillgång till bredband/fiber över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra ett digitalt kunskapslyft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de icke-statliga regionala flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurserna till upprustning och underhåll av vägar och mindre järnvägsspår på landsbygden bör ökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att basindustrins rälskapacitet bör prioriteras i den nationella infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för regional tillväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör initiera ett samtal mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för bättre nyttjande av befintlig infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2020 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Tabell 2 förslag till anslag till 2022 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utgiftsområde 19 Regional tillväxt syn på regional tillväxt Alla människor ska oavsett bostadsort kunna få del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och offentlig service och ges rimliga förutsättningar att försörja sig. Den regionala utvecklingspolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet. Livskraftiga regioner byggs när människor med kraft och vilja samverkar lokalt i ett underifrånperspektiv. Eldsjälar som brinner för en idé kan betyda mycket för en bygds utveckling. vill ge dem verktyg så att dessa idéer kan förverkligas. vision är att hela , såväl människor som företag, ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. hållbara tillväxt är beroende av både näringslivets villkor och de miljöer människor bor och verkar i. , goda kommunikationer, attraktiva livs- och boendemöjligheter och tillgång till offentlig och kommersiell service är avgörande för regioners och kommuners utvecklingsmöjligheter. Regeringen lanserade 2015 Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. I strategin beskrivs fyra områden för samhällsutmaningar: demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö och energi samt social samman-hållning. delar regeringens analys att dessa fyra områden bör adresseras särskilt. En politik bör föras som syftar till att människor, oavsett var i landet de bor, kan ta del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och ges rimliga förutsättningar att försörja sig och utveckla sin omgivning. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning, infrastruktur och förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Det finns en risk att den urbanisering som man kan se även i utarmar mindre orters möjligheter att växa och utvecklas. De orter som kan ta tillvara befintliga invånares och nyanländas vilja att arbeta och utbilda sig för den lokala arbetsmarknadens behov får större möjligheter att också behålla offentlig och kommersiell service. Utveckling av det lokala näringslivet Det räcker inte med enbart förändringar på arbetsmarknadsområdet för att minska arbetslösheten. Näringslivspolitiken måste ge stabila, goda och förenklade villkor för fler och växande företag. Det privata näringslivet har varit, är och kommer alltid att vara ryggraden för välfärd. Vi anser att de små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. Skatter och avgifter ska bidra till konkurrenskraft och regelbördan som drabbar företagare måste kraftigt minskas. Sex av tio företagare ser regler som ett tillväxthinder, och utvecklingen har gått mot ökade kostnader. Nya regler tillkommer, gamla blir kvar. Basindustrins utveckling har stor betydelse för den regionala tillväxten och jobbskapandet i , inte minst utanför storstadsregionerna. Basindustrin och omhändertagandet av våra naturtillgångar utgör grunden för det svenska välståndet. Ett konkurrenskraftigt näringsliv och en stark basindustri förutsätter en trygg och säker elförsörjning. Kombinationen av en väl utbyggd baskraft och förnybara källor har varit gynnsam för . Om två reaktorer läggs ner som planerat, och regeringens skattesmäll mot kraftvärme håller tillbaka utvecklingen av lokal krafttillgång, är det industrin som drabbas. Vi ser redan exempel på hur kapacitetsbristen hindrat lokala investeringar. ser med allvar på utvecklingen, och lägger därför flera förslag som kan förhindra detta. Vi avvisar skattesmällen på kraftvärme och kräver snabbutredning kring möjligheterna att driva vidare . Basindustrins värde för orten där man verkar och det lokala näringslivet kan knappast överskattas. Tillgången till personer med både praktisk och akademisk utbildning är väsentlig för en orts utveckling, på alla områden. Därför bör också regionalt stöd ges till dessa kommuner med utländsk arbetskraft, för att öka attraktiviteten att även bo där med sina familjer. Det ställer ökade krav på kommunernas förmåga att tillhandahålla en god barnsomsorg och skola samt fritidsaktiviteter i samarbete med såväl näringsliv som civilsamhälle. vill också förenkla skattereglerna för fåmansbolag, värna och utveckla de hushållsnära tjänsterna, garantera enkelt uppgiftslämnande, satsa på förbättrade personaloptioner, underlätta generationsväxlingar i familjeägda företag och förbättra möjligheterna till kapitalförsörjning för små och medelstora företag. Vidare föreslår vi en höjning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, vilket gör arbete och utbildning mer lönsamt och har positiva effekter för företagare. I motion på utgiftsområde 24 Näringsliv finns fler viktiga åtgärder för ett bättre näringslivsklimat. På landsbygd och i glesbygd finns stora utvecklingsmöjligheter, inte minst inom den snabbväxande besöksnäringen och upplevelseindustrin men också inom produktion av förnybar energi och miljöteknik, småskalig produktion av livsmedel, utveckling av hållbara vattenbruk eller inom skogsnäringen, för att ge några exempel. Förvaltarskapstanken genomsyrar vår syn på gles- och landsbygdens gemensamma resurser. Vi har ett ansvar inför nästkommande generation att på ett ansvarsfullt sätt vårda och förvalta den miljö och natur vi lever i, så att kommande generationer kan leva i ett hållbart samhälle. En miljö där mångfalden av människor och natur tas tillvara och där grupper, företag och föreningar kan utvecklas. Vi anser att de satsningar som görs inom landsbygdsprogrammet är viktiga för att förbättra förutsättningarna för jobb och tillväxt på gles- och landsbygden. Men utmaningarna för lands- och glesbygd är stora. Den skånska landsbygdsbon möter inte helt oväntat andra utmaningar än den som bor i glesbygden i inland. Några landsbygdskommuner lyckas med att bryta vikande befolkningskurvor, andra kommuner åker fortfarande nedåt på den demografiska rutschkanan. Befolkningsminskningen på landsbygden medför negativa konsekvenser för välfärden, men även för infrastrukturinvesteringar och företagande. vill vända den negativa utvecklingen. Vår landsbygdspolitik, likaväl som vår politik för utsatta stadsområden, syftar till att ge goda förutsättningar för utveckling, främja ett starkt civilsamhälle, bidra till att forma ett gott förvaltarskap, förbättra kommunikationerna, underlätta företagandet och ta bort regelverk som missgynnar de boendes initiativ att starta och driva verksamheter. Besöksnäringen skulle kunna utvecklas ytterligare ute i landets alla delar, men där krävs satsningar på regionala utbildningar inom och yrkesvux för utbildning och kompetensutveckling inom näringens olika delar. Många goda lokala utbildningar inte minst för nyanlända har kommit igång på olika håll i landet, där i Åre är ett bra exempel med anpassad språkträning för jobb inom hotell- och restaurangbranschen. Att använda nya svenskars språkkunskaper, och infödda svenskars lokalkännedom, borde vara en bra kombination för att öka de lokala förutsättningarna för en stärkt turism. Oavsett var man bor och lever i , ska varje invånare kunna känna hopp för sin framtid, kunna se sin egen och omgivningens potential för att skapa en värdig tillvaro med egen försörjning. Varje arbetad timme ska vara viktig för den enskildes ekonomi och för samhället. Vägen dit kan vara validering av erhållen praktisk kompetens, inte endast akademisk. Arbetet med att få snabb och effektiv validering är eftersatt och flera regeringar bär ansvaret för att så lite skett. krävs krafttag för att få valideringen att fungera. De regionala kompetensplattformarna behöver dessutom fler verktyg och ett större handlingsutrymme. I motionen Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad skriver om att främja arbetsintegrerande sociala företag över hela . Vi föreslår att stöd ges för utveckling av företagen genom att bland annat handledare och verksamhetsledare kan anställas för att kunna ta emot personer som varit arbetslösa av olika orsaker. Grundläggande service i hela landet För att hela ska leva krävs att grundläggande offentlig och kommersiell servicenivå finns tillgänglig i gles- och landsbygdskommuner och i förortsområden. Basal offentlig service ska vara lättillgänglig för alla i landet och vi vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring detta. Ett bra sätt är att upprätta så kallade servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. Rättsväsendet – den mest grundläggande samhällsservicen För att värna tryggheten på landsbygden är det angeläget att polisen har de resurser som krävs för att vara närvarande i hela landet. föreslår betydande satsningar på polisen, vilket redovisas i motionen gällande utgiftsområde 4. vill se en förstärkning av hela rättsväsendet. Därför såg vi särskilt till att anslaget till och Domstolar höjdes i KD/M-budgeten som antog . Kostnadsutvecklingen inom domstolarna är emellertid större än de tidigare väntat på grund av en ökad måltillströmning. Myndigheten bedömer att antalet brottmål kommer öka , och det totala antalet mål . Trots detta anslår regeringen inte ens hälften av det nödvändiga anslaget. Med regeringens politik kommer domstolarna inte klara av ärendemängden de har att hantera . har en annan plan. När fler insatser görs för att komma åt kriminella kommer fler av dem hamna i domstol. Den allt hårdare kriminaliteten ställer också högre krav på säkerhet för domstolarna, som kommer behöva förbereda sig på att skydda sig från angrepp från kriminella gäng som drabbar alla delar av rättsväsendet. vill också se domstolar på fler platser i . har centraliserat sitt domstolsväsende avsevärt de senaste två decennierna. fanns 96 tingsrätter, och finns bara 48. behöver en satsning på domstolsväsendet. har därför aviserat att vi vill bygga ut Domstolar. Vi vill satsa 440 miljoner 2020, 450 miljoner 2021 och 560 miljoner 2022 för att bygga upp domstolsväsendet och etablera domstolar på fler platser. God tillgång till service Vi menar att det är viktigt att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig, finansiell och kommersiell service i hela landet. Servicekontor är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. Regeringen föreslår en välkommen satsning på fler servicekontor. Antalet servicekontor i föreslås öka från 113 till 140. Av dessa föreslås 23 kontor placeras i större städer eller storstäder medan endast fyra placeras i kommuner ute i landet. anser att denna fördelning är skev och föreslår att, utöver regeringens förslag, ytterligare sju servicekontor placeras i landsbygdskommuner: , , , , , och . För detta anslår ytterligare 2020 och 30 miljoner 2021–2022. Anslaget återfinns inom utgiftsområde 2. På små orter med högt besökstryck säsongsvis behövs även betalningslösningar som innefattar tillgång till kontanter, till exempel genom att det finns uttagsautomater och möjlighet till kortbetalning. Det är också viktigt att utveckla betalningsmöjligheter via sms eller internet för att åka med kollektivtrafiken eller parkera. Särskilt driftstöd till dagligvarubutiker i gles- och landsbygd Den lokala dagligvarubutiken fungerar ofta som ortens nav. Förutom att invånarna har någonstans att handla det mest nödvändiga är butiken en träffpunkt som bidrar till social sammanhållning. Och när det väl finns en butik, finns det ofta även tillgång till ombudsservice från post, apotek och Systembolaget. Ett fungerande serviceutbud är grundläggande för att fler företag ska kunna finnas och utvecklas i bygden. Den tilltagande urbaniseringen är sannolikt en av de drivande faktorerna bakom att många butiker i gles- och landsbygd fått svårare att investera i sin verksamhet eller tvingats lägga ner. Regeringen införde ett särskilt driftstöd för dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden. får ungefär 240 butiker del av stödet. Med tanke på butikernas nyckelroll för att hela ska leva anser att stödet borde höjas och komma fler till del. utökar därför satsningen och anslår mer än regeringen 2020–2022. Medlen återfinns under anslag 1:1 inom detta utgiftsområde. En viktig förutsättning för regional tillväxt är goda möjligheter för företag och andra verksamheter att verka även utanför storstäderna, liksom tillgång till god offentlig service i hela landet. Närvaro av statlig verksamhet är ofta viktig, då sådan ofta bidrar till mer kvalificerade arbetstillfällen inte bara i den egna verksamheten utan även i andra. anser att de myndigheter som har sin verksamhet i bör välja lägen utanför de dyraste områdena i . Ytterstadsområden bör i sådan bedömning vara förstahandsalternativet, dels för att hyresnivån där är lägre, dels för att det bidrar till jobb och en mer dynamisk stadsmiljö. Med jobben ges också möjlighet för kringservice att växa fram, till exempel i form av restauranger, transporter, lager och liknande. Utlokalisering av myndigheter till andra delar av landet än storstadsområdena har ofta en regionpolitiskt positiv effekt och bör prövas i större omfattning än , även om hänsyn också behöver tas till möjligheten att behålla och rekrytera adekvat personal. Bostadssituationen är i många fall svår på både större och mindre orter, något som redan funnits tidigare, men ökat på grund av stor inflyttning av både dem som ännu är asylsökande och dem som fått uppehållstillstånd. En större rotation på bostadsmarknaden måste till för att fler ska kunna välja vilket boende man vill ha eller överhuvudtaget kunna få en bostad där man faktiskt fått ett jobb. Enligt SCB ökade byggandet av lägenheter i jämförelse med året innan, vilket innebar ca 37 600 st. Trenden av ökat bostadsbyggande har dock vänt, och har bostadsbyggandet minskat jämfört med . väntas byggandet fortsätta nedåt och det är främst siffrorna för bostadsrätter och småhus som faller. Det krävs en sammanhållen planering av olika funktioner i samhället för att ett boende ska kännas attraktivt för olika målgrupper. Barnfamiljer, singlar, studerande och äldre par – oavsett livssituation ska det finnas boende att tillgå. Den regionala tillväxten är beroende av tillgången till boende av skilda slag: för dem som älskar nära tillgång till naturen eller för dem som vill bo nära service och nöjen. Förtätning av centrala områden inne i tätorter likaväl som exploatering av mark i kommunernas ytterområden kräver en aktuell bostadsförsörjningsplan och uppdaterade översikts- och detaljplaner. Svensk bostadsmarknad är i behov av reformer för att tillgången till bostäder ska öka. Det behövs färre hindrande regler och snabbare planprocesser, och fler måste ges möjligheten att äga sitt hem genom startlån, bosparande och förändrade regler för tomträtter. Åtgärder bör vidtas för ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Därför vill bland annat förändra flyttskatter och amorteringskrav, vilket beskrivs närmare under utgiftsområde 18. Stöd för särskilda områden Norra delen av landet har en regional nedsättning av arbetsgivaravgiften som vi kristdemokrater inte längre anser vara nödvändig för att stimulera tillgången till arbetskraft och anställande av ny personal i företagen. Näringslivet måste konkurrera med kvalitet och mervärden lokalt för att få kvalificerade medarbetare att flytta till en ort och vilja stanna kvar där under . Det gäller såväl vissa stadsdelar och tätortsområden som lands- och glesbygd. Transportbidraget däremot har en viktig funktion även fortsättningsvis. Speciellt viktigt för internationella företag kan vara kommunala insatser som att främja engelskspråkiga klasser i skolan eller internationell skola på orten, liksom tillgången till rekreation och kultur. Att ta tillvara flerspråkighet och kulturell kompetens oavsett om det är inflyttad arbetskraft, asylsökande eller nya svenskar som fått uppehållstillstånd, kräver lokala strategier för utveckling. Att kunna använda regionala strukturfondsmedel för dessa ändamål är viktigt. Infrastrukturen med god tillgänglighet till flyg och tåg för att kunna resa inom och utom på ett enkelt sätt är också det en viktig del för att stimulera boende såväl som besökare på möten och fritid. har samtliga landsting blivit regioner. Med det följer ett lagstadgat regionalt utvecklingsansvar som bland annat ökar det regionala inflytandet över tillväxtfrågorna. Rätt hanterat kan detta leda till ett starkare tillväxtarbete i hela landet där den lokala kännedomen stimulerar ökad samverkan mellan exempelvis det offentliga, näringslivet och civilsamhället. Mandatet ökar också möjligheten till interregionala samarbeten i tillväxtfrågor. Staten ska ha en lyhördhet mot regioner kring eventuella hinder och oklarheter som de upplever i sitt uppdrag. sker informella regionala indelningar inom län eller mellan län och även mellan länder, som till exempel handelsområden mellan och i , eller , eller mellan och i och . Hela med samarbeten inom näringslivet i storstadsregionerna och är ett annat exempel. Här är det viktigt att hänsyn tas till en regional tillväxtlogik. Att identifiera och undanröja gränshindersproblem ska vara prioriterat då det stärker utvecklingskraften i gränsregionerna. SKL, Kommuner och Landsting, samarbetar med och har därmed insikt i behoven av internationella kontakter med andra regioner och de goda möjligheter som finns genom samverkan med dessa. Staten behöver också ta ett övergripande ansvar och bättre samordna det statliga stödet från myndigheter som till exempel och . En nationell samordning skulle säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Utveckling av den jämlika vården En viktig del i regionaliseringen är en mera jämlik vård, där människor ska känna sig trygga med att man oavsett var man bor får samma tillgång till behandling och läkemedel. driver kravet att staten ska ta huvudansvar för vården. finns det en rikssjukvård som är hälso- och sjukvård koncentrerad till ett eller två sjukhus i efter beslut från , och som föregåtts av diskussioner mellan , universitetssjukhusen och de sex sjukvårdsregionerna. En sammanhållen vårdkedja med tillgång till rätt vård i rätt tid skapar trygghet för patienten oavsett om vården ges nära bostadsorten eller längre bort i landet. Effektivitet, säkerhet och kvalitet kräver samverkan mellan kommuner och regioner och staten. I väntan på statligt huvudansvar för vården föreslår andra omfattande reformpaket för att vården ska bli jämlikare och tillgängligare. Regionerna tilldelas utökade resurser. Dessutom föreslås ett riktat stöd till sjukvård i gles- och landsbygd. Ett statligt stöd inrättas för att förbättra anställningsvillkoren för sjukvårdspersonal i gles- och landsbygd. Det ska finnas möjlighet till vistelse på hotell i nära anslutning till förlossningsklinik för de som bor i glesbygden. föreslår i en allmän resursstärkande satsning på sjukvård i glesbygd samt ytterligare 30 miljoner på patienthotell i områden med stora avstånd. Mer om detta under utgiftsområde 9. Goda kommunikationer i hela Goda kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. som det ställs ökade krav på rörlighet mellan stad och landsbygd är effektiva kommunikationer och transporter viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runtom i landet. Det krävs såväl ökad kapacitet för basnäringens tunga transporter på väg, järnväg och till sjöss som ett förstärkt underhåll av vägnätet i glesbygden. Det är också avgörande med förbättrade möjligheter till arbetspendling med både bil och kollektivtrafik och tillgång till flyg inom rimligt avstånd. Infrastrukturinvesteringar är avgörande för framtida utveckling, inte minst för att underlätta människors vardag men också för att minska arbetslösheten och möjliggöra en rörligare arbetsmarknad. De möjligheter som det digitala samhället för med sig, genom minskad betydelse av geografisk placering – vare sig det gäller en skolklass utbyte med en skola på andra sidan jordklotet, telekomtjänster mellan och eller diagnostisering av sjukdom i med hjälp av röntgenbilder från ett svenskt sjukhus – gör att människor med rätt använd teknologi och tillgång till elektricitet utan avbrott kan bo och arbeta var som helst. Den digitala segregeringen finns dock, och inte bara mellan stad och land, stor eller liten verksamhet. Den skär snarare mellan de ekonomiska och kunskapsmässiga förutsättningarna för privatpersoner eller företagare. Tillgång till bredband/fibernät över hela landet ökar den digitala jämlikheten. För att antalet arbetstillfällen ska öka både i förorter och på landsbygden, behöver den digitala kompetensen öka hos befolkningen. krävs datakunskap för nästan vilket arbete som helst, och för kontakten med både privata företag och offentliga verksamheter. För att detta ska ske, kan tänka sig att se över möjligheten att göra ett ”digitalt kunskapslyft”. skulle kunna inbegripa en grundutbildning i hantering av de vanligaste dataprogrammen för personer som inte har den kompetensen och som står till arbetsmarknadens förfogande. Ju längre man står utan arbete, desto mindre kompetensutvecklingsinsatser finns att tillgå, vilket ökar gapet mellan redan anställda och arbetslösa ytterligare.