mot · H702615 · 2019-09-27 00:00:00 — En konkurrenskraftig svensk järnväg 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 vision för en konkurrenskraftig svensk järnväg 3 betydelse i dagens samhälle 4 betydelse i ett historiskt perspektiv 5 Konkurrens på spåren 6 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig järnväg 6.2 Underhåll av kontaktledningar 6.3 Förstatligande av underhållet 6.6 Fokus på industrin och gruvnäringen 6.7 som ett ansvarstagande affärsverk 7 och den inre marknaden 7.1 Konkurrens på den inre marknaden 7.2 Europeiska satsningen på höghastighetståg 7.3 Europeiskt signalsystem ERTMS 8.1 Ny förbindelse mellan och 8.3 Förbindelse mellan och 8.4 Förbindelse mellan och 9 Stärkt svensk järnvägsinfrastruktur 9.1 Prioritering av resurser 9.2 Nationell planering för transportinfrastrukturen 9.6 Snabbtåg /h 9.7 Godstrafik /h 10 Trygg och säker svensk järnväg 10.9 Ersättning vid personpåkörning 10.11 Hängning och säkerhetsklassning av bangårdar 11 Svensk järnväg med miljö i fokus 11.2 El och vätgasdrift 12 Forskning, innovation och utbildning för framtidens järnväg 13.2 Nättjänster och bokningssystem 13.3 Äldre och personer med funktionshinder 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en stärkt marknadspott för snabba åtgärder i syfte att stärka kapaciteten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka underhållet av kontaktledningssystemet för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra fel på kontaktledningsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i egen regi bör ansvara för underhåll av järnvägsanläggningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att administration bör ses över i syfte att minska onödig administration till förmån för fler arbetare i spåren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Sverigeförhandlingen bör avbrytas eller omförhandlas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträckan –bör byggas dubbelspårig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträckan –via bör byggas med dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör byggas fyrspårig sträckan –och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträckan –bör byggas om till dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Norrbotniabanans utbyggnad efter –ska anstå tills dess att Ostkustbanan fått dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Ostkustbanan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en upprustning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogs- och gruvindustrins behov av nya järnvägsspår i bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över statens finansiella mål för , som bör sänkas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strukturfonder som används till europeiska järnvägsprojekt endast ska stimulera reell tillväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör järnvägsprojekt ska följa Europafördraget enligt artikel 69 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som berör järnvägsprojekt ska följa Europafördraget enligt artikel 5 i protokollet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll bör stärkas vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska järnvägsprojekt lanseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU är mer återhållsamma till att stödja medlemsstaternas höghastighetsjärnvägsprojekt och att regeringen mer utförligt bör följa utvecklingen av europeiskt höghastighetståg, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringen på EU-nivå av det europeiska signalsystemet ERTMS bör ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till att transportera järnvägsvagnar med fartyg bör bibehållas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och mer effektiva kontroller vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Europaspåret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inleda samtal med den danska regeringen i syfte att få till stånd en ny förbindelse mellan och för såväl tåg som biltrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nattåg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi bör tas fram för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi bör tas fram för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsningar på järnväg bör finansieras med direktanslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att större hänsyn bör tas till samhällsnytta vid nyinvesteringar och utbyggnad av järnvägsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att större hänsyn bör tas till trafikintensitet vid nyinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att optimera och kraftigt stärka underhållet av det befintliga järnvägssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka sträckningar man snabbt kan åtgärda för att få till ökad kapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera mer resurser till dubbelspårig järnväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge förutsättningar för snabbregiontåg mellan regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ha en positiv grundsyn på olika länstrafikbolags önskemål om nya stationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kostnaden för alternativen /h och /h på aktuella sträckningar innan beslut tas vid ombyggnation eller utbyggnad till fyrspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja hastigheten /h på de sträckningar som är mest lämpliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med att få till stånd godståg med högre hastigheter än dagens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att förlänga stationer (driftplatser) för längre tåg bör utökas och att standarden på högsta tillåtna tåglängd bör ökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera förebyggande underhåll för att minimera risken för fel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att signalsystemet ERTMS utbyggnad bör stoppas till dess att systemet är bättre utvecklat och mer driftssäkert och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska tågoperatörer bör kompenseras för de kostnader ett införande av ERTMS för med sig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler fasta kameror på strategiska ställen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att använda drönare som kompletterande säkerhetsåtgärd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att minska antalet obevakade järnvägsövergångar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet bör skärpas för olovlig vistelse i spårområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insatser mot spårspring och suicidprevention bör stärkas för att minska antalet omkomna i järnvägsinfrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att som rutin köra i kontrollerad eller halv siktfart vid misstänkt spårspring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för sabotage, såsom kopparstölder, mot järnvägsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att ersätta eller DNA-märka stöldbegärliga komponenter för att förebygga kopparstöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte ska vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokförare som bevittnat personpåkörning bör erhålla ersättning om ett prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inhägning och säkerhetsklassning av bangårdar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta med kontroller av passagerare och gods vid gränsöverskridande tågtrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet för personal på tåg och bussar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dieseldrivna lok/motorvagnar bör ersättas med sådana som drivs med annat mer miljövänligt bränsle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prova vätgasdrivna motorvagnar i passagerartrafik på oelektrifierad sträcka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning angående nya byggmetoder för järnväg bör öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningen och utvecklingen inom sektorn förarlösa tåg bör öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingen angående maglevtåg bör bevakas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingen angående hyperloop bör bevakas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftigt öka antalet utbildningsplatser inom järnvägssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn gällande förbättring av mobiltäckningen längs järnvägsnätet bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av en nättjänst och applikation för godstransporter med tåg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör åläggas att öppna upp sitt bokningssystem för privata aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äldre och funktionshindrade ska ha goda möjligheter till biljettinköp inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att museitrafik bör ges ökat stöd och bättre förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2 vision för en konkurrenskraftig svensk järnväg ser den stora betydelsen av järnvägens roll i det svenska samhället och järnvägen utgör en nödvändig och självklar del av infrastrukturen. Såväl näringslivet som en stor del av befolkningen är beroende av ett väl fungerande järnvägsnät, där såväl gods som människor kommer till sin destination i rätt tid. Vår strategi för en konkurrenskraftig svensk järnväg sträcker sig dock inte enbart till järnvägen som transportmedel då vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderande och tas med i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. För att vårt samhälle skall vara väl fungerande och hållbart så måste rätt förutsättningar finnas för järnvägssystemet att samverka med övrig infrastruktur och andra trafikslag, oavsett om det gäller leveranser av livsmedel, tunga transporter till den svenska gruvindustrin, posttransporter, regionala persontransporter eller en helt vanlig semesterresa. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner är i stort behov av väl fungerande järnväg med tillhörande infrastruktur. Utöver järnvägssystemet och de övriga trafikslagens roll i samhället så är digital infrastruktur av stor vikt. Digitaliseringen utgör grundbulten i dagens samhälle och även digital informationsöverföring och digital infrastruktur ska planeras och samverka med infrastruktursatsningar och övriga trafikslag för att generera bästa möjliga samhällsnytta. Vi sverigedemokrater avser att stärka det svenska järnvägssystemets förutsättningar genom direkta och indirekta satsningar samt genom nya och skärpta lagförslag. I en väl sammanhållen järnvägspolitik är även it-, infrastruktur- och övriga trafikslag inkluderade. Kraftigt ökat underhåll framför höghastighetsjärnväg, kraftigt ökad rättidighet och fler utbildningsplatser inom järnvägssektorn är centrala punkter i vår vision. 3 betydelse i dagens samhälle är ett land med stora avstånd, stor andel arbetsför befolkning och många företag och industrier från norr till söder. är ett glesbefolkat land, vilket resulterat i att population och företag koncentrerats till de stora kommunikationsstråken genom . utgör en del av ryggraden i svensk infrastruktur och är därmed av stor betydelse för att möjliggöra transporter av både människor och varor. Befolkningen har även ökat markant och därav har även behovet av att resa och att frakta gods ökat. Många företag koncentrerar sina verksamheter till större städer varför arbetspendlingen ökat. Transporter med tåg måste därmed vara pålitliga för att vara ett attraktivt transportslag och att människor väljer järnvägstransporter framför väg- eller flygtransporter. Att människor väljer tåget framför andra transportsätt för att transportera varor, förflytta sig till och från arbetet eller för att resa minskar även klimatpåverkan. Människors behov av att resa med tåg skiljer sig markant beroende på var man bor, jobbar eller har sitt umgänge, men även vanliga fritidssysslor eller semestermål spelar stor roll i människors resmönster. Den lokala spårtrafiken som betjänar begränsade områden eller pendeltåg som trafikerar storstadsområden samt tunnelbana som även den trafikerar stadskärnor är exempel på transportsätt som är av stor betydelse i människors vardagspendlande. Den regionala tågtrafiken används även den av bland annat arbetspendlare men sträcker sig ofta över angränsande län. Företagen och industrin är i stort behov av järnvägen som transportmedel. Förutom behov av att kunna ta sig till arbetet för arbetspendlare behövs olika slags godstransporter för exempelvis den tunga gruvindustrin i norr, timmertransporter, posttransporter och livsmedel med mera. För många företag och industrier är godstransporter via järnväg därmed av största betydelse. Det gäller även att tåg och infrastruktur är väl underhållet, att tågen avgår och ankommer enligt tidtabellen. Av vikt är även att logistiken runt omkring järnvägsinfrastrukturen håller hög standard, då frakt på järnväg vanligen kräver omlastning på terminal för att godset avslutningsvis fortsätter sin resa nationellt på lastbil eller globalt på fartyg. Oavsett internationella eller lokala godstransporter är hela handelskedjan beroende av att hela infrastruktursystemet fungerar, ända från produktion till slutlig leverans av vara. Svenska företag, arbetstillfällen, tillväxt samt ekonomi och välstånd i sin helhet är därmed beroende av en väl fungerande järnväg. 4 betydelse i ett historiskt perspektiv Den svenska järnvägens historia anses börja genom att de första sträckorna byggdes för trafik med ånglok. Innan ånglokens intåg fanns enklare former av rälstrafik men då var vagnarna dragna av hästar eller genom mankraft. Med tanke på att då var glesbefolkat skulle dock kostnaderna bli allt för höga att bygga ett vältäckande järnvägsnät. Det fanns även andra snabba transportsätt i form av ångbåtslinjer, vilket senarelade byggandet av järnvägen. Byggandet av järnvägen fick även mer motstånd med argument som att industrialiseringen skulle ske i allt för snabb takt, men även att den höga hastigheten på tågen skulle göra resenärer sjuka. Detta resulterade i att halkade efter i utvecklingen i förhållande till andra europeiska länder. Exempelvis byggde både och järnväg före . beslutades dock att bygga två statliga stambanor, –och –(Västra och ). Utvecklingen gick därmed inte att stoppa och hade järnvägsbyggandet tagit fart ordentligt. Beslut fattades sedan att bygga längre sträckor, de så kallade stambanorna, som skulle byggas av affärsverket Kungliga Järnvägsstyrelsen, (), medan mindre banor kunde ägas av privata finansiärer som sedermera ägde större delen av det svenska järnvägsnätet. De två systemen av statligt och privat ägande var som störst och omfattade järnväg. () tog dock över flertalet av de privata banorna på grund av deras dåliga ekonomi. var dock nedläggningarna av flertalet banor ett faktum, då allt fler fick tillgång till bil. Detta pågick ända in eftersom järnvägen då ansågs som omodern. skedde en stor förändring då () delades upp i två delar, med ansvar över infrastrukturen och det nya affärsdrivande verket SJ med ansvar för tågtrafiken. Detta gav företag vissa konkurrensmöjligheter och dök de första privata bolagen upp. bolagiserades (). Då skapades , som ansvarar för persontrafik, , som ansvarar för godstrafik, och holdingbolaget , som ansvarar för tågunderhåll och järnvägsfastigheter. ansvar att förvalta spåranläggningar låg dock generellt kvar då det nybildande tog över ansvaret av drift och underhåll av statliga järnvägar. 5 Konkurrens på spåren Konkurrens är något positivt som genererar lägre priser, bättre kvalitet och service. Konkurrensen ska dock vara sund och förhållanden bör därmed skapas i största möjliga mån genom likvärdiga villkor för företag och aktörer inom samma bransch eller sektor. Vissa samhällsnyttiga funktioner bör dock inte vara konkurrensutsatta utan drivas i offentlig regi. Konkurrensförhållanden inom järnvägssektorn sker dock inte generellt enligt gängse praxis, på grund av att vissa delar eller bansträckor inte är lika lönsamma, men att sträckorna fortfarande har en viktig samhällsfunktion. Om fri och sund konkurrens ska råda bör därmed flera parametrar räknas in i upphandlingen. 6 särskilda prioriteringar för en konkurrenskraftig järnväg Tågresandet har ökat och trenden ser ut att hålla i sig, liksom behovet av att öka mängden godstransporter på järnväg, men är det mer eller mindre fullt på spåren och det finns ett skriande behov av att bygga fler spår och sträckningar. Det finns även ett skriande behov av ökat underhåll, då den befintliga infrastrukturen är kraftigt eftersatt av bristande investeringar och underhåll. Även organiseringen av underhållet är i behov av omstrukturering. Svensk järnväg behöver i stort sett ökade resurser på alla områden, som exempelvis bättre underhåll och strukturella förändringar. Den lokala spårbundna trafiken är en nödvändighet i de större städerna och utgörs av pendeltåg, tunnelbana och i vissa städer spårvagn. Även om staten inte har ansvaret är det positivt att den spårbundna lokaltrafiken stärks, även om kostnaderna ska ställas i relation till nyttan och jämföras med till exempel moderna superbussystem. Många svenskar regionalpendlar även till arbete och studier, vilket utgör en stor andel av de tågresor som görs . Dessa drabbas hårt av frekventa förseningar och inställda tåg och flera tvingas använda bilen för att vara säkra på att komma , eller komma fram över huvud taget. Ett väl underhållet järnvägsnät och underhållna fordon, men också plats på spåren för tätare trafik och större utbud av avgångar, är av största vikt. ska också vara mer lyhört gällande landstingens och regionernas önskemål om fler tågstationer för att öka resandeunderlaget. Många åtgärder krävs också på ett nationellt plan, där järnvägens standard måste lyftas och förebyggande underhåll måste ökas på grund av att akuta åtgärder är mer regel än undantag. underhåll har länge varit eftersatt och har ett stort behov av ökade insatser. har dock mer medel fördelats till järnvägsunderhållet, men det är inte tillräckligt. I takt med den ökade järnvägstrafiken har även slitaget på anläggningen ökat ännu mer, som underhållsinsatserna inte följt med i lika stor omfattning. För att möjliggöra ett ökat järnvägsresande behövs utöver stärkt underhåll även fler spår och ett större utbud av avgångar. Dessutom finns behov av fler moderna tåg som lockar fler att välja tåg framför bil, vilket inte minst märks i . Oavsett hur stora resurser som kommer tilldelas järnvägen så är styrning och organisering av dessa resurser av yttersta vikt för att varje skattekrona ska nyttjas så effektiv som möjligt och för att nå den höga standarden på järnvägen som svenska skattebetalare kan förvänta sig. Detta innefattar även att långsiktiga beslut gällande infrastrukturplaneringen i form av Sverigeförhandlingen måste vara realistiska och väl förankrade. Prioriteringar i den befintliga järnvägsinfrastrukturen är bättre än satsningar på osäkra projekt som ska stå färdiga och som dessutom inte är fullt ekonomiskt finansierade och där investeringskostnaderna därutöver ständigt ökar. vill dock tydliggöra att vi inte är emot höghastighetståg kan ha positiva fördelar, men Sverigeförhandlingen är inte ekonomiskt förankrad utan behöver lånefinansieras och kostnaden tränger undan övrigt underhåll och övriga investeringar. Det är av större vikt att den svenska befolkningen kan förlita sig på att tågen kommer än att tvingas vänta för att kunna transportera sig till jobbet och då bara på det nybyggda nätet. har inte råd att vara utan en välfungerande befintlig järnväg då förseningar skapar stora kostnader för privatpersoner, företag och samhället i sin helhet. Den befintliga så kallade marknadspotten/näringslivspotten för investeringar ska stärkas utöver den ordinarie budgetramen. Marknadspotten, som ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd[1]. 6.2 Underhåll av kontaktledningar Den svenska järnvägsinfrastrukturen är på flera områden dåligt underhållen, men kontaktledningsfel måste ses som särskilt allvarliga då de renderar väldigt många förseningsminuter per tillfälle. Enligt [2] uppstår över 1 000 kontaktledningsfel och orsakar .