ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7022888 · 2019-10-03 00:00:00 — Försörjningsstöd till personer som uppehåller sig illegalt i landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbjuda kommuner att ge ekonomiskt stöd till personer som befinner sig illegalt i , och detta tillkännager för regeringen. slog fast att en kommun inte har skyldighet att hjälpa personer ekonomiskt som fått avslag på sin asylansökan och som gömmer sig för att slippa lämna landet. Den som håller sig gömd i syfte att undandra sig verkställighet av ett avvisningsbeslut har inte rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen, skriver domstolen i en sammanfattning. Trots det fortsätter några av landets kommuner att ge personer som vistas illegalt i landet försörjningsstöd. i betalade ut till illegala och har betalats ut i bistånd till personer som saknar rätt att vistas i . är ett bra land att leva i och det är på ett rent mänskligt plan enkelt att förstå att människor inte vill lämna efter avslag på en asylansökan. Men den som har fått avslag måste lämna landet. Svensk lag gäller för alla och skattepengar ska inte finansiera uppehället för personer som befinner sig illegalt i landet. Boriana (M)
mot · H7022889 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa begreppet vinprovning i alkohollagen (2010:1622) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra alkohollagen (2010:1622) så att vinprovningstillställningar inte kräver kommunalt serveringstillstånd och tillkännager detta för regeringen. 1§ alkohollagen (2010:1622) uppges: Denna lag gäller tillverkning, marknadsföring och införsel eller import av alkoholdrycker och handel med sådana varor. Vinprovarföreningarnas aktiviteter faller således utanför de uppräknade verksamheterna. Detta påverkar hanteringen av tillståndsgivning för vinprovningar i ideella föreningars regi i kommunerna. Alkoholtillståndshandläggarnas beslut i olika kommuner varierar från avslag på ansökan om tillstånd till stadigvarande tillstånd i egna lokaler, vilket äventyrar rättssäkerheten och även kan ge sken av en godtycklig hantering av tillstånd. Vid ordinära vinprovningar sker inte försäljning till konsument, utan begränsade mängder vin provas i studiesyfte. Därför borde begreppet vinprovning införas i alkohollagen. Med vinprovning ska avses tillställning där deltagarna, under ledning, i kunskapshöjande syfte och utbildningssyfte analyserar en begränsad mängd vin, i regel 4–6cl per glas, för att karakterisera och/eller identifiera vintypen och dess ursprung, huvudsakligen med hjälp av sinnesintrycken syn, doft och smak. Vinerna inköps därvid gemensamt enligt samköpsprincipen, alltså på uppdrag av deltagarna via ombud eller på jämförligt sätt, utan något prispåslag, samt ingen försäljning av vinerna förekommer. Vinprovarföreningars aktiviteter med utbildningsinsatser och belysning av vinet som måltidsdryck, samt betoning på kvalitet mer än på kvantitet, har hög social valör, som snarare befrämjar folkhälsan än hotar den. Boriana (M)
mot · H7022890 · 2019-10-03 00:00:00 — Hindra hatpredikanter från att resa in i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att hindra hatpredikanter från att resa in i och tillkännager detta för regeringen. Religiös extremism är ett växande problem i det svenska samhället. Vid upprepade tillfällen har religiösa samfund i bjudit in utländska predikanter som uppmanar till våld och förtryck mot olika religiösa grupper eller minoriteter. Det uppmärksammas på sociala medier och i media och det har från olika håll rests krav om att de ska förbjudas att resa in i landet. Men ingenting händer. har tagit tag i problemet genom att sammanställa en lista över religiösa ledare som är bannlysta från att resa in i landet, med hänvisning till den allmänna ordningen. Det innebär att hatpredikanter av den typ som frekvent dyker upp i inte tillåts sätta sin fot i . Det ger en klar signal om vad som är acceptabelt och inte, och det är något som vi borde ta efter. Vi kan inte acceptera att hatpredikanter kommer till för att predika hat mot samhället och för att uppmana människor att begå våld mot kvinnor och barn, sprida idéer om terror och våld i religionens namn och undergräva grundläggande värderingar om allas lika rättigheter och värde. Boriana (M)
mot · H7022891 · 2019-10-03 00:00:00 — Tolkningen av beviskravet ”ställt utom rimligt tvivel” ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över beviskravet ställt utom rimligt tvivel och tillkännager detta för regeringen. Det förekommer alltför ofta att åtalade blir friade efter att ha berättat om mycket osannolika händelseförlopp som inte har kunnat ställas utanför rimligt tvivel. Ett par exempel är familjehemsfadern som friades när han förklarade att orsaken till att hans sädesvätska hittades i den placerade flickans underliv var att hon hade torkat sig med papper som han hade använt, och mannen som friades från vapenbrott efter att ha viftat med en ””, som han påstod sig ha hittat på gatan. Exemplen som skulle kunna radas upp är åtskilliga. Svenska domstolar tolkar allt oftare utom rimligt tvivel som utom varje tvivel. Denna utvidgade tolkning kan rimligen inte ha varit lagstiftarens intention. Konsekvensen blir att många grova brottslingar går fria. Förutom att de inte får sitt rättmätiga straff, och brottsoffren inte får den upprättelse som en fällande dom innebär, finns en påtaglig risk att nya brott begås och att nya offer drabbas. Och inte minst leder det till att tilltron till vårt rättssystem urholkas, vilket är ytterst allvarligt. Tilliten och sammanhållningen i samhället går förlorad, människor upplever att samhällskontraktet brutits från statens sida och vi riskerar att röra oss mot ett samhälle där parallella rättssystem växer fram där människor tar lagen i egna händer. Därför är det angeläget att se över begreppet och beviskravet ställt utom rimligt tvivel, som utesluter faran att rättvisans gång avleds. Det kan vara av vikt för att vi ska få fler fällande domar och färre grova brottslingar som rör sig fritt i vårt samhälle. Boriana (M)
mot · H7022892 · 2019-10-03 00:00:00 — Förverkande av kriminellas egendom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över med syftet att underlätta förverkande av kriminellas egendom och tillkännager detta för regeringen. Den organiserade brottsligheten utgör ett mycket allvarligt hot mot samhället och måste bekämpas hårt, effektivt och proaktivt. Den genererar enorma tillgångar till de kriminella – tillgångar som tillkommit på någon annans bekostnad. gällande lagstiftning ger inte mycket utrymme för förverkande. Beviskraven är orimligt höga, och inte sällan även efter en rättegång får kriminella behålla såväl kontanter som annan egendom de har tillskansat sig med hjälp av olaglig verksamhet. En särskild lag om förverkande av kriminellas egendom skulle ha många fördelar: Brottsligheten skulle bli mindre lönsam, kriminellas makt skulle undermineras och tilltron till rättssamhället skulle stärkas. Utan stora mängder pengar, snabba bilar och dyra klockor skulle kriminella ha haft betydligt svårare att locka unga till brottets bana. I många länder finns speciell lagstiftning som handlar om förverkande av kriminellas egendom. Ett exempel är där bevisbördan är omvänd när det gäller förverkande av kriminellas egendom. Det är möjligt att ha den typen av lagstiftning utan att det står i motsats till mänskliga rättigheter, inklusive presumtionen om oskuld och skydd av egendom. I behövs kraftfulla åtgärder för att stoppa utbredningen av den organiserade brottsligheten. Därför föreslås lagstiftningen ses över med syfte att underlätta förverkande av kriminellas egendom. Boriana (M)
mot · H7022893 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ansöka om medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. Situationen i omvärlden förändras och vi måste anpassa oss efter den. , förkortat Nato, är en militär allians som fastställdes genom undertecknandet av det nordatlantiska fördraget . (igångsatt ) utgör ett system med kollektivt försvar där dess medlemsstater är överens om att ömsesidigt försvara varandra mot yttre angrepp, vilket tydligast manifesteras genom traktatets artikel V, som fastslår att ett angrepp mot ett Natoland är ett angrepp mot hela alliansen. Bakgrunden till alliansens tillkomst var fruktan för ökade maktposition i , speciellt efter kommunisternas maktövertagande i . 1955 hade totalt 15 nationer anslutit sig till traktatet, ett antal som kom att vara i princip oförändrat fram till 1989. Därefter har ytterligare 12 nationer från det som tidigare benämndes anslutit sig, och ytterligare ett antal förhandlar om medlemskap. Att inte anslöt sig till traktatet vid alliansens bildande efter slut var närmast logiskt med tanke på den förda neutralitetspolitiken. Vad som däremot ter sig något anmärkningsvärt är att frågan inte på allvar prövats som därefter följde, när våra grannländer i öster och söder, före detta ingående i , ett efter ett blev medlemmar. Bidragande orsak till detta har förmodligen, utöver den beröringsskräck som många svenska politiker har för Nato, varit den avspänning som rått i . Frågor om försvar och försvarssamarbete stod helt enkelt inte högt på den politiska agendan under årtiondena som följde. Dock har situationen förändrats . Osäkerheten i vår omvärld har drastiskt ökat. Exemplen på detta är många, men i vår nära omvärld är aggressiva beteende mot en del av sina grannländer kanske de viktigaste inslagen. Och inte minst den pågående aggressionen i . Förutom att den visar var vi har visar den också tydligt konsekvensen av att inte vara medlem i Nato, utan bara nära allierad. har under dessa år inte kunnat påräkna något annat än allmänna sympatiyttringar, genom t ex politiska och ekonomiska sanktioner gentemot från omvärlden. Någon militär hjälp från Nato har aldrig varit aktuell då de inte är medlemmar i alliansen. Exakt samma situation skulle gälla för i händelse av ett angrepp mot oss. I det sammanhanget försvinner gråskalan; det finns bara svart och vitt. Antingen är man medlem eller inte. Det finns inget begrepp som heter nästanmedlem. Som en följd av den nu nämnda utvecklingen har frågan om svenskt Natomedlemskap diskuterats. En del tar steget fullt ut och talar om medlemskap, andra vill utreda konsekvenserna. I denna fråga behövs sannerligen ingen som helst konsekvensutredning. ska kort och gott omgående ansöka om medlemskap i , innan det är . Boriana (M)
mot · H7022894 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att sänka straffmyndighetsåldern och tillkännager detta för regeringen. Dagens straffmyndighetsålder är otidsenlig. Debatten om dess sänkning har pågått , och har ungdomsbrottsligheten eskalerat. Det är ett stort misslyckande för vårt samhälle att barn ändå ner ingår i gäng som begår brott. Många 11-14 åringar har satt i system att utföra brott som andra har planerat. Straffmyndighetsåldern som enligt är gör att kriminella gäng medvetet rekryterar yngre för att langa narkotika, gömma illegala vapen, syssla med hot och utpressning. Fördelarna för gängen är uppenbara. Till att börja med har de hjälpredor som kan bistå i den kriminella verksamheten utan att kunna straffas. Men inte minst leder bristen på kännbara påföljder i rätt tid till att ungdomar blir fullfjädrade brottslingar med befäst kriminell identitet när de väl når straffmyndighetsålder. är offren andra barn och ungdomar, som får finna sig att bli misshandlade, rånade och förnedrade av jämnåriga. Gång på gång, utan att det blir några konsekvenser för förövarna. Detta urholkar förtroendet för rättsväsendet och orsakar irreversibla skador hos de drabbade. Tiden är nu inne för att överväga en sänkning straffmyndighetsåldern. Det kan vara en viktig del för att skapa lagrum för att kunna anhålla häkta och döma grovt kriminella som inte har fyllt . Boriana (M)
mot · H7022895 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunerna att anlita ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket allvarligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre och skjutningar och sprängningar förekommer om inte så åtminstone i våra storstadsområden. Förutom det direkta hot mot människors liv och hälsa som detta utgör leder det också till en betydande oro hos många människor att utsättas för brott. Brottsbekämpningen är i huvudsak en statlig uppgift, men eftersom kommunerna alltid är sista utposten, och alltid är närmast invånarna, har de i allt högre grad engagerat sig i det brottsbekämpande och trygghetsskapande arbetet, inte minst i form av förebyggande insatser. Den senaste tidens brottsutveckling har gjort att ett antal kommuner har valt att anställa ordningsvakter, vars uppgifter är att arbeta förebyggande, att genom sin närvaro förhindra brott samt att bistå polisen i deras arbete. Anställningen av kommunala ordningsvakter har dock inte varit oproblematisk, eftersom och kommunerna ofta har haft olika uppfattningar om huruvida det föreligger ett behov av att förordna ordningsvakter. Avslagen på ansökningarna om förordnande av kommunala ordningsvakter har lett till överklaganden i flera rättsinstanser, något som har fördröjt processen och kostat skattebetalarna stora pengar, och dessutom med oviss och skiftande utgång för kommunerna. Kommuner som väljer att ta ett större ansvar för brottsbekämpning och trygghetsskapande arbete än vad som egentligen åvilar dem får inte motarbetas utan skall självklart istället uppmuntras. Kommunerna själva finansierar exempelvis ordningsvakternas löner. Vi behöver därför se över hur vi tydligt kan underlätta för kommunerna att anlita ordningsvakter. Onödig byråkrati som förhindrar att fler personer arbetar för ökad trygghet måste stävjas. Boriana (M)
mot · H7022896 · 2019-10-03 00:00:00 — Förbjud hets till suicid ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera hets till suicid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera att instruera eller på andra sätt hjälpa någon till suicid och tillkännager detta för regeringen. försöker ca 15 000 personer ta sitt liv i . Var tionde av dem lyckas. De 1 500 personerna kan jämföras med de drygt 250 personer som förlorar livet i trafiken . Suicid är förödande inte bara för individen själv utan även för dennes familj och anhöriga. Även om det enligt vissa anses vara tabubelagt att prata om suicid innebär det inte att samhället skall stå tyst och inte göra mer. Det behövs medel att stoppa dem som uppmuntrar andra till suicid. hetsas människor över internet, via telefon, via sms och i verkliga livet till att ta sina liv, och detta utan rättsliga påföljder. beslutade om ett niopunktsprogram för suicidprevention. Något som saknas där är åtgärder mot just självmordshets, när någon eller några hetsar andra att begå suicid. är detta lagligt i , men det finns flera länder som ligger i framkant och har kriminaliserat detta. borde anamma detta och kriminalisera att hetsa, instruera eller på andra sätt hjälpa en annan individ till suicid.
mot · H7022897 · 2019-10-03 00:00:00 — Podden som den nya kulturtidskriften ställer sig bakom det som anförs i motionen om att podcaster i hög utsträckning kan fylla samma funktion som kulturtidskrifter och tillkännager detta för regeringen. bidrar till att det finns en mångfald av röster i det offentliga samtalet. De behandlar också ämnen på ett ofta fördjupande sätt och bidrar därmed till bredare kultur- och samhällsdebatt. Här får både litteratur, poesi, samtidskonst, musik, film och scenkonst ta plats som samhällskritik och idédebatt. Flera tidskrifter lyfter också de nationella minoriteternas språk och kultur. är dessutom viktiga plantskolor för författare och andra kulturutövare. sker också en stor del av kulturdebatten inom podcastformatet. Genomslaget är stort och podden fyller en viktig funktion på samma sätt som kulturtidskriften. Det bör också synliggöras i den statliga kulturpolitiken och de stöd som går att få från nationellt håll. Därför behöver det allmänna stödja podcasts Att en fri, dynamisk och oberoende kulturdebatt krävs för att vidga perspektiven och garantera yttrandefriheten och den fria åsiktsbildningen är odiskutabelt. Det krävs arenor som garanterar att litteratur, poesi, samtidskonst, musik, film och annan konst får ta plats och att viktiga företeelser som kulturkritik, samhällskritik och idédebatt kan utvecklas. har varit en garant för detta. Här ryms också perspektiv som inte får plats i större, mer allmänna kanaler eller publiceringar. Därför har det också varit en bred enighet om att det stöd som finns för kulturtidskrifterna är viktigt. Det enda undantaget är när , föreslog att sänka stödet med 15 miljoner, något som i regering såg till att dra tillbaka innan det fick effekt. ser vi hur podcastformatet ofta fyller samma funktion som kulturtidskriften. Däremot finns inte samma möjlighet till stöd vilket försvårar för podcast som format i relation till de kulturpolitiska målen om kulturen som en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund samt att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. vill därför se över hur stödet till kulturtidskrifter kan göras medieneutralt och inkludera även podcasts. fördelade 22,8 mnkr i produktionsstöd till 87 kulturtidskrifter. har tidigare gett stöd till utvecklingen av podcasts, både inom tidskriftsstödet och inom läs- och litteraturfrämjande men då har det snarare handlat om innehållet (litteraturfrämjande) respektive marknadsföring och spridning (tidskrifter). För att kunna ansöka om produktionsstöd för kulturtidskrifter måste det, enligt nu gällande förordning, finnas ett ISSN-nummer (ett unikt 8‑siffrigt nummer som ges till publikationer som periodiskt eller fortlöpande utkommer i tryck eller elektroniskt) och en ansvarig utgivare registrerad. Ska det allmänna stödja utgivningen av podcasts behöver hållbara kriterier för detta tas fram i linje med de kriterier som finns för kulturtidskrifterna. Ett sådant stöd får inte ske på bekostnad av det stöd som utgår till kulturtidskrifterna.
mot · H7022899 · 2019-10-03 00:00:00 — Färdplan för ett Natomedlemskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en färdplan för ett svenskt Natomedlemskap och tillkännager detta för regeringen. Den svenska säkerhetspolitiken vilar i mångt och mycket på säkerhet i samverkan. solidaritetsförklaring är ett tydligt uttryck för denna inriktning. Förmågan att ge och ta emot civil och militär hjälp är central vid en eventuell kris eller konflikt. Samarbetet med Nato är avgörande för att skapa stabilitet och säkerhet i närområde. Det är därför positivt att riksdag kunde ta beslut om att slutföra värdlandsavtalet med . Det är angeläget att ytterligare fördjupar samarbetet med Nato. Nato utgör grunden för den europeiska säkerhetsstrukturen. Inom Nato förenas européer och nordamerikaner från 29 medlemsländer kring en gemensamt antagen säkerhetsagenda och gemensamma åtaganden. Av 28 EU-länder är 22 medlemmar av Nato och de flesta länderna i närområde Natomedlemmar. Det är ytterst också endast Nato som har förmågan att säkra EU:s medlemsländers territoriella integritet. Ett svenskt medlemskap i har därför aldrig varit så angeläget som det är . är en organisation som har självförsvar och avskräckning som syfte. Bara det faktum att ett land är medlem i Nato är en konfliktavhållande faktor. Genom ett svenskt medlemskap i skulle vi solidariskt dela säkerhetsgarantier med 29 andra stater. Garantier som inte bara är begränsade till fredstid. Den senaste tidens utveckling har också inneburit ett ökat fokus från Nato på den kollektiva säkerheten. Det innebär att skillnaden mellan att vara medlem och partner har ökat. Rent konkret skulle ett Natomedlemskap innebära tydlighet kring hur kan tänkas agera vid en eventuell konflikt och den militära tröskeleffekten för höjas betydligt. Vår uthållighet vid en kris eller konflikt skulle förlängas och vi skulle även få bättre underrättelseinformation som medlem. Ett medlemskap skulle också möjliggöra en gemensam försvarsplanering med Nato, något som trots ett omfattande samarbete inte finns . Det behövs en färdplan för ett svenskt medlemskap i . Målet bör vara en svensk ansökan under kommande mandatperiod. Ett sådant beslut bör även tas i nära dialog och helst tillsammans med .
mot · H7022900 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetspolitisk handlingsfrihet och tillkännager detta för regeringen. Den rödgröna regeringen deklarerade tydligt under föregående mandatperiod att ett svenskt medlemskap i inte är aktuellt. Likt är vårt grannland också militärt alliansfritt. Den finska regeringen har dock valt att hålla dörren till ett medlemskap i öppen. huvudsakliga anledning till detta är att den allt aggressivare ryska regimen ska ha någonting att förlora på att provocera och testa den finländska försvarsförmågan. Regeringen i har insett att Putins regim är beredd att rita om karta med våld, och därför får inga optioner som stärker den egna försvarsförmågan avfärdas. Hälften av partierna i riksdag är positivt inställda till ett svenskt medlemskap i . Regeringen har dock motsatt sig detta. befinner sig i ett mycket allvarligt läge då har stärkt sin militära förmåga och inte tvekar att använda den. I en sådan situation bör ett mått av handlingsfrihet finnas i utformandet av den svenska säkerhetspolitiken och säkerhetspolitiska samarbeten. Denna handlingsfrihet bör inkludera ett eventuellt medlemskap i .
mot · H7022901 · 2019-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om organdonationer och tillkännager detta för regeringen. Med organdonation kan många räddas till fortsatt liv. kan du förmedla din vilja i donationsregistret, fylla i ett donationskort eller informera närstående din vilja. Den som inte vill donera sina organ ska självklart inte tvingas till det. Om dina närstående inte vet din om din inställning och du inte på annat sätt förmedlat ett nej så förutsätts det att du vill donera efter döden och om dina närstående inte då motsätter sig det så kan du bli aktuell som donator. ligger högst i när det gäller befolkningens vilja att donera organ. I en statlig utredning så var positivt inställda till att donera organ efter sin död. Trots den höga donationsviljan har inga höga siffror när det gäller antalet genomförda organdonationer. Mot den bakgrunden bör regeringen se över möjligheten att inom befintlig lagstiftning eller med förändrad lagstiftning få fler genomförda organdonationer.
mot · H7022902 · 2019-10-03 00:00:00 — Avskaffande av miljözoner för personbilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningen för att avskaffa miljözoner för personbilar och tillkännager detta för regeringen. Regeringen införde två nya miljözoner som ger kommuner rätt att begränsa personbilar i städer. Det gjordes genom ändringar i 10 kap. trafikförordningen. Förbättrad luftkvalitet i våra städer är viktigt. Luftkvaliteten förbättras dessutom kontinuerligt, vilket är glädjande. Men nya åtgärder måste balansera kostnader och avsedd effekt för miljö, klimat och luftkvalitet. Att först ge människor en miljöbilsbonus för att köpa energieffektiva dieselbilar för att rädda klimatet och sedan utestänga dem från våra städer för att förbättra luftkvaliteten är att leka med enskildas privatekonomi. Dessutom på orimlig grund när vi även i aldrig överskrider EU:s gränsvärden för luftkvalitet. Nybilsinköp är vid sidan om boendet den största investeringen för de flesta människor. Små miljövinster till stor kostnad för enskilda urholkar förtroendet för bra miljöpolitik. Därför bör regeringen ges i uppdrag att utreda förutsättningen att ta bort miljöbilszonerna för personbilar i trafikförordningen eller via lagförslag uppnå detsamma.