mot · H7023124 · 2019-10-03 00:00:00 — För att kunna erbjuda fler denna typ av utbildning har samverkan mellan kommunerna stärkts , genom bl.a. en överenskommelse mellan allianspartierna och regeringen gällande statsbidrag till samverkan i yrkesvux. erbjöd nästan hälften av de svarande kommunerna () i en enkät från sfi med yrkesinriktning inom yrkesvux. Nästan lika stor andel () anordnade sfi med yrkesutbildning i samverkan med Arbetsförmedlingen. Samverkan, tillsammans med ekonomiskt stöd, kan möjliggöra även för mindre kommuner som annars har det svårt att anordna utbildningen att erbjuda sfi med yrkesutbildning. beviljades statsbidrag för 4 200 årsplatser av kombinerad sfi och yrkesutbildning. har antalet som läser sfi ökat med ca 14 600 personer . Vi menar att denna typ av kombinationsutbildning stegvis bör bli huvudalternativet för de flesta som ska lära sig svenska språket och därmed erbjudas av alla kommuner, i regional samverkan. anslår därför 2020, 2021 och 2022, under utgiftsområde 16. Validering av akademiska kunskaper Om personer som kommer till från andra länder får sin kompetens validerad snabbt kan de också snabbare ta sig in i det svenska samhället. Yrkeskunskaper som inte får praktiseras eller uppdateras riskerar att gå förlorade. Det är därför angeläget att kartläggningen av asylsökandes färdigheter kan inventeras . Valideringsdelegationen har arbetat utifrån dir. 2015:120 för att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet. Delegationen har slutrapporterat sitt uppdrag 2019 men den presenterade ett delbetänkande där prioriterade utvecklingsområden definierades. Av detta delbetänkande framgår att samordningen av, och kvaliteten på, valideringen av akademiska kunskaper och arbetslivserfarenheter behöver förbättras och att det finns regionala variationer i kvaliteten. Det behövs tydligt ansvarstagande och samverkan mellan aktörer på nationell och regional nivå. Myndigheternas uppdrag att främja och samordna validering behöver vara tydliga och långsiktiga. Även arbetsmarknadens parter bör aktivt främja användningen av validering. För att skapa långsiktighet i samverkan om validering på regional nivå bör det inkluderas i det regionala arbetet för kompetensförsörjning. har länge efterlyst att valideringen formaliseras i ett rikstäckande system så att arbetet med att höja kvaliteten kan systematiseras. Att etablera en samsyn mellan berörda myndigheter mot ett nationellt sammanhängande valideringssystem inom utbildningsväsende och arbetsliv är nu en central del av Valideringsdelegationens uppdrag vilket vi därmed välkomnar. Ingen ska diskrimineras på grund av religion eller annan trosuppfattning, kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Arbetet mot diskriminering omfattar verksamheten hos och . Arbetet mot diskriminering möjliggörs av åtgärder på nationell och regional såväl som lokal nivå. Antalet hatbrott ökar. Kyrkor, moskéer och synagogor utsätts för attentat, och judar, kristna, muslimer och personer med annan religionstillhörighet utsätts för brott på grund av sin tro. Det snabbast ökande hatbrottet har kristofobiska motiv. –2016 har antalet identifierade anmälningar med kristofobiska motiv ökat , vilket är totalt 289 anmälningar. har hatbrotten mot muslimer ökat , vilket är totalt 439 anmälningar. De antisemitiska brotten uppgår till 182 anmälningar[3]. stöd till trossamfund (SST) rapporterar[4] om hot mot konvertiter till kristendomen från tidigare muslimska trosfränder. Det är också en återkommande anledning till rapporter om utsatthet på asylboenden, där konvertiter som flytt förföljelse på grund av sin nyfunna tro tvingas leva i rädsla på grund av trakasserier. Den förra rödgröna regeringen presenterade en nationell plan mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet. I den nationella planens övergripande mål ingår ett samlat, effektivt och strategiskt arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Planen utgår från en samordnings- och uppföljningsstruktur samt förebyggande och motverkande insatser inom olika utpekade fokusområden. I planen utpekas verksamheter som arbetar specifikt mot afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi, rasism mot samer, homofobi och transfobi som mottagare av kraftig fördelning av medel. Vi menar att man i det sammanhanget bör lyfta behovet av att motverka hatbrott på religiös grund, inklusive också kristofobiska brott. har många asylsökande drabbats av hot och våld på grund av sin tro, särskilt de som konverterat från en tro till en annan. Samma regering har också uppdragit till att för asylprocessen trygga hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. Detta utifrån att asylsökande hbtq-personer ska kunna få ett tryggt och likvärdigt bemötande. Bland utsatta personer märks också kristna, och i synnerhet kristna på flykt från muslimska länder. Även kvinnor, i synnerhet ensamma kvinnor, har fått utstå hot, våld och begränsningar av sin frihet på sina boenden. anser därför att uppdraget till bör utökas för att värna och säkra även dessa gruppers trygghet och möjligheter på asylboenden. Det är inte acceptabelt att människor flyr till från hot och våld på grund av sin tro men sedan inte kan känna sig trygga här. Dessa hatbrott får inte planteras vidare in i samhället och skapa ökade motsättningar i vårt samhälle. Religionsfriheten måste vara en självklarhet och ständigt bevakas. Religionsdialog bör uppmuntras och tydliga markeringar måste göras mot alla former av hat på grund av religiös tillhörighet mot judar, muslimer, kristna eller andra trosuppfattningar. är ett pluralistiskt samhälle där människor äger rätten att göra egna val kring sin livsstil och livsåskådning. I detta ingår religionsfrihet. Den förra rödgröna regeringens utpekande av specifika rasistiska uttryck fångar inte in detta tillräckligt. Därför bör de fokusområden regeringen pekat ut inkludera alla former av religiös förföljelse istället för att begränsa sig till islamofobi och antisemitism. Det är angeläget att regeringen tar situationen på allvar och återkommer med åtgärder på området. Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning Löneskillnaderna mellan kvinnor och män har kontinuerligt minskat , vilket är glädjande. Lagstiftningen om lönekartläggning har funnits och har ändrats vid ett flertal tillfällen, . Under alliansregeringen ändrades lagen för att minska den administrativa bördan för småföretagare, men den rödgröna regeringen ändrade sedan tillbaka till tidigare krav. presenterade sin granskning om diskrimineringslagens krav på lönekartläggning, RiR 2019:16. De har granskat hur väl lönekartläggning fungerar för att motverka osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Granskningen visar att lönekartläggning, så som lagstiftningen är utformad , har en begränsad möjlighet att påverka löneskillnaderna mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. Kraven på att dokumentera lönekartläggning hade liten eller ingen effekt på könsskillnaderna hos arbetsgivare. De fann också problem med hur lagstiftningen fungerar att tillämpa för arbetsgivarna. rekommendation till regeringen är att ge i uppdrag att följa utvecklingen av löneskillnader mellan män och kvinnor på arbetsgivarnivå. Vidare föreslås att man bör utreda om lagstiftningen om lönekartläggning på ett bättre sätt kan anpassas till arbetsgivare av olika storlek och om lönekartläggning kan göras mindre arbetskrävande för arbetsgivare, särskilt med avseende på att bedöma löneskillnader för arbeten som är att betrakta som likvärdiga. anser att de förslag som för fram bör beaktas och genomföras. Förtydligande av reglerna för diskriminering på arbetsplatsen Ett fullt rimligt krav en arbetsgivare kan ställa på sin personal är att de visar ansiktet på arbetsplatsen. Det är nödvändigt för samspel med kollegor, underordnade, överordnade och kunder. Religionsfrihet är central för , men vissa element kan vara så pass hindrande för vad som är normal mänsklig interaktion att de inte kan anses skyddas av diskrimineringsgrunderna. Att vägra visa ansiktet är en sådan sak. Därför bör lagstiftningen förtydligas så att det inte råder några tveksamheter kring huruvida arbetsgivare får kräva att anställda visar ansiktet eller ej. Grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är insikten om alla människors lika unika värde. Kvinnor och män ska ha lika villkor att forma sitt liv utifrån sina egna önskemål. Det är en viktig uppgift att undanröja traditionella föreställningar, fördomar, strukturer och juridiska hinder som försvårar och förhindrar jämställdhet mellan kvinnor och män. Detta gäller familjeliv, arbetsliv och samhällslivet i övrigt. menar att den jämställdhetspolitiska debatten har fått fel fokus. Alltför ofta handlar den om sådant som för de allra flesta kvinnor är icke-frågor, som normkritiska barnböcker och könsbalansen i bolagsstyrelser. behöver en ny feminism som tar avstamp i de problem som kvinnor möter i sin vardag. var sjuktalen högre för kvinnor än män. Stress är den vanligaste orsaken till att kvinnor sjukskriver sig. Många kvinnor har tuffa men viktiga jobb inom vård- och omsorgsyrken. Där är risken för sjukskrivning särskilt hög. Här måste politiken göra mer. Arbetsvillkoren måste förbättras för alla dem som sliter på våra äldreboenden, vårdcentraler och sjukhus. I budgetalternativ satsar vi för att förbättra för personalen i äldrevården. Mer om denna och andra satsningar på vård och omsorg går att läsa under utgiftsområde 9. Dessutom tillförde KD/M-budgeten, som gick igenom i , för förbättringar i vården. vill även underlätta för familjer att kombinera familjeliv och arbetsliv. Vi vill ge familjer fler möjligheter att välja hur de vill leva sitt liv och vilken barnomsorgsform som passar dem bäst. En annan prioriterad fråga och tecken på bristande jämställdhet är osakligt motiverade löneskillnader mellan kvinnor och män. Bakom lönesättningen ligger värderingar, men också arbetsgivares och fackliga organisationers och förbunds uppfattningar av värdet av olika arbeten. Traditionellt kvinnliga yrkesområden som vård, omsorg och undervisning ska värderas lika högt som traditionellt manliga yrkesområden. Vi kan heller aldrig acceptera att av befolkningen utsatts för brott i en nära relation. En kartläggning från Brå[5]visar att det är vanligare att kvinnor blir utsatta för brott i nära relation; drygt var fjärde kvinna och var sjätte man har i sitt liv blivit utsatt för detta. Kontroll är också ett kännetecknande karaktärsdrag för den växande hedersproblematiken. Att få sin frihet beskuren för att möta släktens krav är tyvärr en verklighet för alltför många kvinnor i . Kampen mot hedersförtrycket behöver intensifieras och hämta inspiration från brittiska och norska lösningar. Varje människa äger rätten till sitt eget liv. Både det norska och det brittiska arbetssättet beskrivs som mer verksamhets- och departementsöverskridande, vilket uppfattas som viktigt. Vidare har de ett mer aktivt arbete när det gäller utlandsärenden. Bland annat har särskilda rådgivare i frågor om tvångsäktenskap och könsstympning placerats vid ett antal norska utlandsmyndigheter. erfarenhet är att handlingsutrymme, rutiner, resurser och upparbetad samverkan kring transnationella ärenden ofta saknas inom myndigheter i . Erfarenheten är också att detta saknas vid svenska utlandsmyndigheter. betonas från det svenska kompetensteamets sida att det är arbetet med att skydda barn och unga i som måste prioriteras då det är där problemet uppstår, det vill säga före ett eventuellt bortförande. I samband med att den förra rödgröna regeringen tillkännagav planerna på att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet aviserades också planer på att lägga ned arbete och börja från början på ny ort med den nya myndigheten. När beslut fattades i angående en ny jämställdhetsmyndighet (betänkande 2016/17:AU5) fick respit och verksamheten ska utvärderas . Det är fortfarande inte klart om regeringen har för avsikt att behålla verksamheten. För är det istället angeläget att stärka den uppbyggda verksamheten i och permanenta den. Inrättandet av skedde på bekostnad av en rad fungerande verksamheter. Verksamheten på Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) i drabbas men även samordningen som i bedriver när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål. Vidare ville regeringen flytta jämställdhetsintegreringen i universitet och högskolor, ambassadören mot människohandel, jämställdhetsintegreringen i myndigheter och universitet och högskolor samt det arbete som bedrivs på Nationella sekretariatet för genusforskning till den nya myndigheten. Flera centrala remissinstanser anförde skäl för att inte inrätta en jämställdhetsmyndighet utan istället finna alternativa sätt att uppnå målet om bättre effektivitet och samordning. menar att det är bättre att andra myndigheter med kompetens inom jämställdhetsområdet används. Statskontorets rapport effektiv jämställdhetspolitik (2005:1) rekommenderar inrättandet av en delegation för jämställdhetsstudier som också ska ges uppdraget att initiera forskning om jämställdhet. Statskontoret rekommenderar att utvärderingsuppdrag förläggs till verksamhetsspecifika utvärderingsmyndigheter som utvärdering (IFAU) eller Vårdanalys. och lade ned i den gemensamma budgetreservationen 2019 (finansutskottets betänkande 2018/19:FiU10). I regeringens vårändringsbudget 2019 återupprättades myndigheten och kommer att permanentas. Vi menar fortsatt att bör läggas ner och tillskjuter i stället medel till NCK och . I likhet med Statskontorets förslag vill inrätta en delegation för jämställdhet som ansvarar för att samordna insatserna. tillskjuter därför 2019–2021, under nytt anslag. föreslår av anledningarna ovan ett ökat anslag till för arbetet mot prostitution och människohandel med totalt , under anslag 3:1. I och med att vi föreslår en nedläggning av gör vi en besparing om , för att möjliggöra en avveckling . Besparingen därefter blir hela anslaget på och . Våld i nära relationer och hedersförtryck Nationellt centrum för kvinnofrid är ett kunskaps- och resurscentrum (NCK) vid som arbetar på regeringens uppdrag med frågor gällande mäns våld mot kvinnor, våld i samkönade relationer och hedersrelaterat våld. NCK arbetar främst med metodutveckling, utbildning, forskning och kunskapssammanställningar uppdelat i en universitetsdel inriktad på forskning, utbildning och information samt en klinisk del med praktiskt inriktad verksamhet. Som nämnts under rubriken om påverkades NCK negativt av inrättandet av . I och med att vi föreslår att myndigheten ska läggas ner, stärker vi också upp NCK. Vi gör det också eftersom NCK har gjort och gör ett mycket viktigt arbete i de frågor de hanterar. Att stärka deras verksamhet ger bättre förutsättningar för ett långsiktigt och systematiskt arbete mot våld i nära relationer och hedersförtryck. föreslår därför att NCK får ett tillskott om 2020–2022, under anslag 3:1. Utöver det föreslår vi tillskott till i som arbetar med att förebygga hedersvåld. Vi stärker upp dels eftersom vi föreslår att läggs ner, dels eftersom vi anser att arbetet som i gör bör permanentas. Anslag 3:1 tillskjuts därför . vill inrätta en särskild enhet inom vars uppgift är att hjälpa flickor och pojkar som riskerar att giftas bort mot sin vilja. Sådana enheter finns i och i och kallas forced marriage units. Både den norska och den brittiska verksamheten beskrivs som mer verksamhets- och departementsöverskridande, vilket uppfattas som viktigt. Vidare har de ett mer aktivt arbete när det gäller utlandsärenden. Enligt uppgift har det norska teamet inte större möjlighet att agera utomlands än det svenska, men de har ett mer välutvecklat system för att hantera sådana ärenden; bland annat har särskilda rådgivare i frågor om tvångsäktenskap och könsstympning placerats vid ett antal norska utlandsmyndigheter. har regeringens uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld. Deras upplevelse är att handlingsutrymme, rutiner, resurser och upparbetad samverkan kring transnationella ärenden ofta saknas inom myndigheter i . Erfarenheten är också att detta saknas även vid svenska utlandsmyndigheter. betonar man från det svenska kompetensteamets sida att det är arbetet med att skydda barn och unga i som måste prioriteras då det är där problemet uppstår, d.v.s. innan ett eventuellt bortförande. I kan man utfärda ett dokument kallat forced marriage protection order som gör rättsliga åtgärder möjliga mot en förälder som inte inom (ofta ) återför flickan eller pojken eller kan påvisa var han eller hon finns. Det kan innebära häktning och i förlängningen fängelse , om barnet inte återförs. Det gör det svårt för en familj att dölja att deras son eller dotter är bortförd och skylla på att han eller hon är på semester. Men framförallt har detta en stark preventiv effekt. har nästan 900 sådana dokument utfärdats. För att uppnå en verksamhet som kan arbeta långsiktigt och med stöd av lagstiftning behöver det nationella kompetensteamet permanentas med befogenheter liknande det brittiska forced marriage unit. En sådan verksamhet skulle behöva operera från en myndighet direkt under polisen. tillför därför under utgiftsområde 4 och föreslår att en enhet enligt brittisk modell inrättas under . Lämpligt kunde vara att förlägga enheten hos Nationella operativa avdelningen. Hederskulturen finns i många olika länder och inom olika religioner. är inte förskonat. Det hedersrelaterade våldet framgår tydligt av rapporteringen från organisationer som jobbar med frågorna och i media. Men ingen vet med säkerhet hur utbredd hederskulturen är. fick 2017 i uppdrag av regeringen att göra en undersökning om hur utbrett hedersvåld och förtryck är. Men kom besked från om att det inte gick; de data som finns räcker inte för att ge en bild av omfattningen. Ytterst få kommuner har kartlagt hedersförtryck och våld. Även de myndigheter vänt sig till hade begränsad information att ge om omfattningen. Det saknas alltså gemensamma mätmetoder. Arbete görs på området, med aktiva länsstyrelser och gemensamma initiativ via Kommuner och Landsting (SKL) som jobbar med förebyggande, med stödmaterial och kompetenshöjande insatser. Men det bör skyndsamt tillsättas ett arbete med att ta fram verktyg för att nationellt kunna mäta omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. har länge efterlyst en lagstiftning som ger hedersrelaterade brott en egen brottsrubricering. Det skulle också främja möjligheten att straffa fler personer när fler varit inblandade. har ett övergripande ansvar för länsstyrelsernas regeringsuppdrag rörande hedersrelaterat våld och förtryck och bedriver förebyggande arbete på nationell nivå. fick också i uppdrag från regeringen att utveckla kompetensteamet till ett nationellt kompetensteam. Det har bidragit till att kunskapsnivån i landet ökat och blivit mer likvärdig. Kvinnlig könsstympning är en livsfarlig sedvänja som ger flickor men för livet. Fler än två miljoner flickor i åldern 4–könsstympas världen över, enligt . Den grymma sedvänjan har praktiserats i mer än 2 , före både kristendomens och islams utbredning, och det finns ingen religiös skrift som påbjuder detta. Både förberedelse och underlåtenhet att avslöja könsstympning är straffbart i . Icke desto mindre sker det om och om igen i vårt land. Mer kunskap om brottet krävs inom rättsväsende, skola och sociala myndigheter. Nuvarande lag skärptes 1999 och för könsstympning anges ett straff på mellan två och fängelse, oavsett om ingreppet sker här i eller om det utförs utanför . Det är ett viktigt steg, men mycket mer behöver göras i förebyggande syfte. För att undvika att svenska flickor utsätts för könsstympning anser att enligt fransk modell bör pröva att införa ett system med hälsointyg. Hälsointyget, eller skyddsbrevet om man så vill, ska kunna tas med till hemlandet vid resa, och ska tydligt visa att könsstympning är förbjudet enligt svensk lag. Intyget ska också visa att föräldrarna har ansvaret för flickan och således kan dömas enligt svensk lag även om könsstympning sker i annat land än . gör stora satsningar för att fler ska kunna komma i arbete genom bland annat en ny anställningsform, fler platser på yrkesvux och riktade skattesänkningar till utsatta grupper på arbetsmarknaden. Vi gör även satsningar på utbildningsväsendet, en förbättrad sfi och samhällsorientering och föreslår förbättringar för att underlätta inträdet på bostadsmarknaden. Segregationen kan brytas om det sker via politiska förslag och ett långsiktigt arbete med att få fler att klara skolan, egen försörjning och social rörlighet. I detta arbete anser inte att en delegation är rätt prioriterat. lade ner Delegation mot segregation i budgetreservationen 2019, men regeringen valde i vårändringspropositionen 2020 att återupprätta delegationen. föreslår fortsatt att Delegationen mot segregation läggs ner, vilket innebär en besparing på anslaget 4:2. Regeringen tillför också statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden som administreras av Delegationen mot segregation. ser behov av att tillskjuta medel till dessa områden och säger därför ja till anslag 4:1, som innebär tillskott på 2020 samt 2021 och 2022, dock under annan administrering. [1] Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande, SOU 2018:22; Inspiration för integration, 2017:7. [2] , 2019:1009. [3] Brå (2019), . [4] Främlingsfientliga handlingar mot trossamfund – En kartläggning av religiösa gruppers och individers utsatthet i . stöd till trossamfund 2014. [5] .