mot · H7023401 · 2019-10-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU i all sin utrikespolitik, inkluderat i relationerna med , sätter mänskliga rättigheter före ekonomiska intressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i varje form av kontakt med ska ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfriheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tydliga förslag om hur den avser att driva en feministisk politik i relationerna med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den i varje form av kontakt med ska kräva ett stopp för användandet av dödsstraff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstöld i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU inför sanktioner mot kopplade till krav om att upphör med övergreppen mot uigurerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter i respekteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur den ska verka för att stärka de fackliga rättigheterna och arbetstagares rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den bör verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i undertecknar globala ramavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för demokratiska reformer i och för att folkets vilja ska respekteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att friges villkorslöst och tillkännager detta för regeringen. Regeringen presenterar i skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör sin politik för förbindelser med och det förhållningssätt som regeringen arbetar efter i frågor som rör . Bakgrunden är växande globala inflytande, och strategin lutar sig mot . välkomnar att regeringen tagit fram en strategi för politiken avseende . Regeringen gör i många avseenden en riktig bedömning av läget i och de utmaningar som ökande globala inflytande medför. Upprättandet av ett nationellt om är ett bra steg. I övrigt saknar skrivelsen konkreta förslag på hur politik gentemot ska få verkligt genomslag. Fackliga rättigheter nämns inte i skrivelsen, och kvinnors rättigheter får mycket begränsat utrymme. Sammantaget utgör skrivelsen ytterligare ett exempel på hur ekonomiska intressen går före värnandet av mänskliga rättigheter i den svenska utrikespolitiken, oavsett om utrikesministern råkar komma från Socialdemokraterna eller ett borgerligt parti. Det är också tydligt att regeringen saknar förslag på hur man ska motarbeta de omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter som den kinesiska regimen gör sig skyldiga till. kommunistiska parti (KKP) har styrt landet . är alltjämt en hårdför diktatur som systematiskt kränker en lång rad fundamentala mänskliga rättigheter såsom yttrandefriheten, föreningsfriheten och religions- och övertygelsefriheten. Under president har människorättssituationen utvecklat sig i tydligt negativ riktning. Det redan mycket begränsade utrymmet för civilsamhället och politisk debatt har inskränkts ytterligare. Högt uppsatta kinesiska ledare har explicit förnekat att de mänskliga rättigheterna är universella och kallat principen om universalitet för en utländsk infiltration. Utvecklingen i ett land med över en miljard invånare låter sig inte beskrivas på ett par sidor. som det finns omfattande brister i respekten för mänskliga rättigheter i har hundratals miljoner människor kunnat lämna fattigdomen under , dock på bekostnad av växande klyftor. Ekonomin har växt utan hänsyn till miljön och genom att koldioxidutsläppen ökat kraftigt. Det var därför positivt att undertecknade klimatavtalet från . Men det nyvaknade miljö- och klimatengagemanget i är troligen främst ett resultat av att regimen är alltmer oroad över det växande folkliga missnöjet med den mycket omfattande och synliga miljöförstöringen i landet. Vi ser nu satsningar på bl.a. förnybar energi och elbilar i som är värda att uppmuntra, men det är för tidigt att säga om regimen i på allvar är beredd att ställa om sin ekonomi i en mer hållbar riktning. Det har funnits förhoppningar om att ekonomisk utveckling, ökad handel och växande välstånd skulle resultera i en förbättrad situation för de mänskliga rättigheterna och en demokratisering av . Så har förespråkarna för ökad handel och investeringar i argumenterat. Vi kan nu konstatera att de argumenten uppenbarligen inte håller. Utvecklingen har tydligt gått bakåt på dessa områden . är en internationell aktör vars inflytande växer. I vissa fall har man allierat sig med utvecklingsländerna och utgjort en viktig motvikt till den rika delen av världen. Men i alltför många sammanhang har satt sina egna ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen främst, t.ex. genom att bidra till landgrabbing i och till att backa upp några av vår tids värsta diktaturer. Man för en alltmer aggressiv utrikespolitik mot flera av sina grannländer runt och . har också konsekvent blockerat säkerhetsrådets försök att hitta en lösning på kriget i och övergreppen mot rohingyer i . I denna motion lyfter upp några av de frågor vi anser vara viktigast i relationen mellan och . behöver vara en tydlig och konsekvent röst för de mänskliga rättigheterna i relationen med . stora ekonomiska intressen i får inte innebära att vare sig eller näringsliv kompromissar med frågor om de mänskliga rättigheterna. De grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i diktaturen måste stå högst upp på dagordningen i alla delar av relationer med . Tyvärr har svenska statsråd, både under borgerliga och socialdemokratiskt ledda regeringar, vid åtskilliga tillfällen varit otydliga när det kommer till frågan om mänskliga rättigheter i . Före detta näringsminister svävande svar om huruvida är en diktatur och om eventuell svensk vapenexport till landet är ett exempel. oförmåga att kategorisera som diktatur är ett annat. Ansvaret för att de mänskliga rättigheterna efterlevs vilar inte bara på stater, utan även på företag. De företag som väljer att investera i har ett stort ansvar för att inte bidra till inskränkningar eller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I denna motion vill vi därför bl.a. lyfta fram näringslivets roll och de mänskliga rättigheterna inom arbetslivet samt kvinnors rättigheter. Frågor som lyser med sin frånvaro i regeringens Kinastrategi. är motståndare till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Kravet på konsensus leder till att EU ofta hindras från att ta progressiva positioner i viktiga frågor. Det leder också till att EU agerar långsamt och vagt, med urvattnade skrivningar. Det betyder inte att vi vill gå mot en ordning där majoritetsbeslut gäller. Med en sådan ordning skulle risken för att utrikespolitiken kapas av de reaktionära och rasistiska krafterna i öka. vill i stället att utrikespolitiken återgår till att bli en helt nationell kompetens, där kan vara en stark röst för demokrati, mänskliga rättigheter och folkrätten. EU:s Kinapolitik är inget undantag. Det framgår tydligt av regeringens skrivelse var EU:s prioriteringar ligger. EU markerar mot när det gäller begränsat tillträde till den kinesiska marknaden, men inte när det gäller övergrepp mot mänskliga rättigheter eller användandet av dödsstraff. I skrivelsen lyfter regeringen också roll som växande biståndsaktör. delar oron över hur använder biståndet som påtryckningsmedel och att man inte följer Paris-agendan om biståndseffektivitet. Ambitionerna att få att följa internationella överenskommelser avseende biståndet och att respektera den multilaterala världsordningen och mänskliga rättigheter är välkomna, men de blir mer trovärdiga om EU självt lever upp till samma krav. Så länge EU sätter de egna ekonomiska intressena före mänskliga rättigheter i de handelsavtal man ingår, använder bistånd som påtryckningsmedel för att stoppa människor på flykt eller avsätter bistånd till insatser som leder till grova människorättskränkningar saknar alla dessa förmaningar mot trovärdighet. ska verka för att EU i all sin utrikespolitik, inkluderat i relationerna med , sätter mänskliga rättigheter före ekonomiska intressen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Demokratiska fri- och rättigheter är alltjämt en enpartistat och en diktatur där kränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter är omfattande. är troligtvis det land som använder dödsstraff i störst omfattning. Utvecklingen har gått åt fel håll . 5.1 Politiska och medborgerliga rättigheter Sedan utropandet av 1949 har kommunistiska parti ensamt styrt landet. Trots omfattande ekonomiska reformer är det mycket svårt att se några öppningar när det kommer till demokratisering och mänskliga rättigheter. Behandlingen av oppositionella och oliktänkande har snarare hårdnat . är formellt en flerpartistat, men i praktiken är det som har maktmonopol. Nationella val förekommer inte. Krav på politisk förändring och försök att bilda självständiga föreningar klassas som hot mot det kinesiska rikets säkerhet, vilket i flera fall kan leda till dödsstraff. Det är också vanligt med frihetsberövanden utan rättegång. En form av frihetsberövande kallas ”omskolning genom arbete”, vilket förenar kroppsarbete med s.k. ideologisk skolning. Människor med beteenden som betraktas som olämpliga ska ”behandlas”. Det gäller bl.a. företrädare för religiösa minoriteter, människorättsaktivister, falungongutövare, tibetaner och uigurer. Den kinesiska författningen garanterar allmän åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet. I praktiken är dessa friheter dock mycket begränsade. I Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex hamnar 2019 på plats 177 av 180. En oroande bottenplacering som visar att statens kontroll över medier, inklusive internet, har ökat . har situationen försämrats i landet som halkat ned från plats 171. måste alltid vara berett att kritisera varje brott mot de mänskliga rättigheterna oavsett var, när och med vilka motiv de genomförs. I grunden handlar det om en konsekvent och trovärdig utrikespolitik. ska i varje form av kontakt med ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfriheten. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den kinesiska konstitutionen garanterar lika rättigheter för män och kvinnor, men i realiteten finns det stora utmaningar. Kvinnor är underrepresenterade inom politiken och i näringslivet, och våld mot kvinnor förekommer i alla samhällsskikt, både i städer och på landsbygden. En undersökning från , genomförd 2016, visade att av kvinnor som var gifta eller i ett förhållande utsatts för våld i en nära relation. Enligt samma undersökning hade av fallen polisanmälts. trädde landets första nationella lag mot våld i hemmet i kraft. Lagen har mött kritik för att den inte omfattar sexuellt eller ekonomiskt våld. Ett annat problem är rådande attityder i både samhället och rättssystemet om att våld i hemmet är en privat angelägenhet. Kvinnors reproduktiva rättigheter är begränsade genom familjeplaneringspolitiken. Landets nationella hälsokommissions arbetsuppgifter och mandat kvarstår även efter att ettbarnspolitiken ersattes av tvåbarnspolitiken. När ensamstående kvinnor skaffar barn anses det i regel som ett brott mot familjeplaneringspolitiken. Krav och åtgärder vid överträdelser bestäms av lokala myndigheter. Aborter baserade på vetskap om barnets kön är förbjudna. Familjeplaneringspolitiken har i kombination med patriarkala värderingar dock lett till att det föds betydligt fler pojkar än flickor. Enligt officiella siffror fanns 2017 över 32 miljoner fler män än kvinnor i . som var först i världen med att driva en feministisk utrikespolitik nämner knappt kvinnors rättigheter eller jämställdhet i sin Kinastrategi. beklagar detta och menar att feminismen måste ha en tydlig plats i alla delar av den svenska utrikespolitiken. Regeringen bör återkomma med tydliga förslag om hur den avser att driva en feministisk politik i relationerna med . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Tortyr och dödsstraff Tortyr är förbjudet enligt kinesisk lag. Den kinesiska definitionen av tortyr omfattar emellertid endast psykiskt och inte fysiskt våld. Trots detta är båda formerna av tortyr vanligt förekommande, särskilt på landsbygden och i fattiga provinser. Vanliga medel är sparkar, slag, elektriska chocker, brännmärken från cigaretter och berövande av sömn och mat. Fångar med nedsatt hälsa förvägras, eller saknar möjlighet att skaffa sig, godtagbar vård. Världen över avrättades minst 690 personer , enligt Amnesty. Det är en minskning innan, men siffrorna (varken eller ) räknar inte med som sannolikt är det land i världen som i särklass avrättar flest människor . Enligt uppskattningar handlar det om tusentals människor, men uppgifterna är osäkra eftersom det verkliga antalet avrättningar i är en statshemlighet. Straffet utfärdas för många olika typer av brott, allt från mord till ekonomiska brott och korruption. För att ska röra sig mot ett verkligt minskat användande av dödstraff krävs dock att omvärlden fortsätter att lyfta upp frågan, med det tydliga målet att helt ska upphöra med dödsstraffen. är mycket kritiskt mot att regeringen inte beskriver hur man ska motverka användande av dödsstraff i skrivelsen. Den ska i varje form av kontakt med kräva ett stopp för användandet av dödsstraff. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är världens näst största marknad för organtransplantationer. Organhandel är en lukrativ bransch, en människas vitala organ kan säljas för sammanlagt . De första uppgifterna om organstöld från samvetsfångar i kom 2006. Efter massiv kritik från omvärlden hävdar regimen att organstöld inte längre pågår. Enligt flera experter på området fortgår dock organstölden, framför allt från landets förtryckta minoriteter, som uigurer, tibetaner och falungongutövare. Regeringen nämner inte frågan om organstölder i sin skrivelse, vilket är mycket kritiskt mot. bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstöld i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den kinesiska regimens övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna drabbar alla delar av det kinesiska samhället. De etniska och religiösa minoriteterna i tillhör emellertid dem som drabbas allra hårdast av förtrycket från den kinesiska statsapparaten. Störst är trycket mot det muslimska Xinjiang och det buddistiska . Xinjiang är största provins och är den näst största; tillsammans utgör de av landyta. De är också viktiga strategiska och ekonomiska områden. De är de enda områden där etniska hankineser inte är i majoritet, men detta försöker de kinesiska myndigheterna förändra genom att flytta dit befolkning från de centrala och östra delarna av . Dessa områden har under historien pendlat mellan att stå under kinesisk kontroll och att ha en hög grad av självständighet. Det finns rörelser i båda regionerna som kämpar för ökat självstyre och invånarnas kulturella och religiösa rättigheter. Denna verksamhet slås brutalt ned av den kinesiska regimen. Det som kallas för ”separatism” anses splittra landet och vara ett hot mot säkerheten. För de religiösa minoriteterna är om möjligt press-, yttrande- och organisationsfrihet än mer inskränkt än för majoritetsbefolkningen. Uigurer får inte publicera material på internet på sitt språk. Tortyr används systematiskt mot den tibetanska och uiguriska befolkningen. Många flyr landet efter att de blivit dömda till döden. flyr omkring 3 000 tibetaner. De kinesiska myndigheterna sätter stor press på omkringliggande länder att skicka tillbaka dem så att de ska kunna avtjäna sina straff. I den kinesiska delrepubliken har uppskattningsvis en miljon människor, främst från den muslimska folkgruppen uigurer, fängslats i det regeringen kallar utbildningscenter. Människorättsorganisationer beskriver dem som omskolnings- eller interneringsläger. Uigurerna utsätts för massiv övervakning i regionen, både fysiskt och digitalt. I omskolningslägren utsätts de för tortyrliknande metoder, enligt människorättsorganisationer. Kritiken mot behandling av uigurerna har varit kraftig från människorättsorganisationer. Världssamfundet i stort har dock agerat försiktigt, och de grova och omfattande övergreppen har fått få och små konsekvenser. När införde visumsanktioner för kinesiska tjänstemän som är inblandade i omskolningslägren i och deras familjemedlemmar, var det ett av få undantag. menar att bör agera inom EU för att sätta press på att upphöra med övergreppen mot uigurerna. bör verka för att EU inför sanktioner mot kopplade till krav om att upphör med övergreppen mot uigurerna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. inleddes en kampanj för att riva kyrkor och ta ned kors i . Kampanjen intensifierades och enligt internationella medieuppgifter hade mer än 1 200 kors rivits ned under kampanjen, vilket lett till en våg av protester. antog i en bestämmelse som angav storleksbegränsningar för föremål som fästs på hustak. De fick inte överstiga en tiondel av byggnadens totala storlek. Många betraktade bestämmelsen som ett sätt att legitimera nedtagningen av kors. Utövare av falungong var fortsatt utsatta för förföljelse, godtyckliga gripanden, bristfälliga rättegångar samt tortyr och annan misshandel. Regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter i respekteras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Fackliga rättigheter och svenska företags ansvar Att kunna organisera sig på sin arbetsplats är en grundläggande mänsklig rättighet, en central del i varje ekonomi och en förutsättning för att löntagarnas rättigheter ska garanteras och näringslivets vinster fördelas till fler. De fackliga rättigheterna är emellertid på intet sätt respekterade i . De kinesiska löntagare som försöker organisera sig möter stora svårigheter på grund av omfattande inskränkningar i mötesfriheten, rätten till kollektiva förhandlingar och rätten att organisera sig. Trots detta förekommer det försök att bilda fria fackföreningar, strejker och protester, men dessa möts ofta av våld från myndigheternas sida. Möjligheten till organisering försvåras av att utländska företag och investerare inte har några intressen av att löntagarnas rättigheter stärks. Om vill vara en konsekvent och tydlig röst för mänskliga rättigheter i , måste även svenska företag vara beredda att ta sitt ansvar. Ansvaret för att upprätthålla och respektera de mänskliga rättigheterna vilar inte bara på politiker och stater, utan även på näringslivet. 6.1 Fackliga rättigheter och arbetsrätten Enligt den kinesiska konstitutionen råder organisationsfrihet i landet. I realiteten är alla organisationer som avser att spela en självständig roll antingen hårt kontrollerade eller förbjudna. Det gäller också den fackliga rörelsen. Världsfacket rankar världens länder utifrån arbetsförhållanden och fackliga rättigheter i sin Global Rights Index. 142 länder rankas på en skala mellan 1 och 5, där 1 är bäst och 5 är sämst. får betyg 5, vilket betyder att det inte finns någon garanti för rättigheter. har undertecknat FN:s vägledande principer om företagande och mänskliga rättigheter. har dock generellt en begränsad uppfattning om sin roll i att värna mänskliga rättigheter. Landet har också ratificerat fyra av åtta kärnkonventioner, dock inte konventionerna 29, 87, 98 och 105 som bl.a. rör tvångsarbete och organisationsfrihet. Den enda fackliga organisation som tillåts arbeta öppet i är knuten till den kinesiska statsapparaten och heter ”All ” (ACFTU). I dess stadga står det att uppgiften är att vara en bro mellan den arbetande massan och . Det betyder i praktiken att när en konflikt uppstår mellan de arbetande och partiet, tar facket partiets sida. Ledare för fackförbunden utses ofta av partiet, och det förekommer även att chefer på arbetsplatsen sitter med i ledningen för fackförbunden. Kollektivavtal finns men tillämpas sällan i praktiken. Det finns ingen laglig strejkrätt, och vid strejker har ACFTU:s roll varit att försöka motivera de anställda att återgå till arbetet. ACFTU har självt inte rätt att uppmana till strejk. I nordöstra och i har lokala avdelningar av ACFTU varit drivande bakom lokala strejker, i strid med fackets ledning och . I har också små steg tagits för att skapa fria fackföreningar; det mesta kända är (). I finns drygt 160 miljoner inre migrantarbetare som är skrivna i den provins där de är födda. Enligt den kinesiska folkbokföringen, det s.k. hukou-systemet, är det komplicerat att registrera sig på en ny plats. Konsekvensen har blivit att migrantarbetarna är avskurna från stora delar av den offentliga välfärden. Migrantarbetarna har blivit andra klassens medborgare. Den senaste tidens avtagande ekonomiska tillväxt har också lett till att allt fler migrantarbetare blivit arbetslösa. De hänvisas därmed till att hitta försörjning inom den informella ekonomin. Som erfarenheter från fackföreningsrörelser visar är kollektiva förhandlingar det mest effektiva sättet att skydda arbetares rättigheter. Därför är de kinesiska arbetarnas egen fackliga organisering den viktigaste faktorn när det gäller att förbättra situationen. Regeringen nämner inte fackliga rättigheter eller arbetsrätten i sin skrivelse. Att en socialdemokratiskt ledd regering som har haft den fackliga satsningen Global deal som ett utrikespolitiskt flaggskepp inte adresserar de omfattande bristerna avseende fackliga rättigheter i är helt obegripligt. Regeringen bör återkomma med förslag om hur den ska verka för att stärka de fackliga rättigheterna och arbetstagares rättigheter i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Svenska företags ansvar som länder i väst kritiserar den kinesiska staten för övergrepp mot mänskliga rättigheter ställer sig deras företag negativa till lagförändringar som förbättrar situationen för de arbetande. Lagförändringar som stärkt arbetarnas rättigheter har mötts av stor kritik från utländska företag. The American Chamber of Commerce som representerar 1 300 medlemsföretag har dömt ut sådan lagstiftning som ”ett steg bakåt för kinesiska ekonomiska reformer”. De menar att den nya lagstiftningen skulle göra arbetare lata och fördärva deras moral. Några företag från områden där lagen införlivats har rentav lämnat landet för att etablera sig på platser där förhållandena är sämre. En stor del av världens produktion sker i , och många svenska företag köper in produkter som tillverkats i kinesiska fabriker. Det gäller bl.a. billiga smycken med halvädelstenar och glas. Riskerna inom denna verksamhet är väl kända; i de fall arbetarna saknar ordentligt skydd äter sig det damm som kommer från stenarna in i lungorna och förstör vävnaden, vilket i många fall leder till en för tidig död. Alltför många svenska importörer prioriterar låga produktionskostnader före miljöhänsyn och villkor för de anställda. Om arbetsmiljön i såg ut som den alltför ofta gör i skulle fabriken tvingas stänga .