mot · H7022828 · 2019-10-03 00:00:00 — Arbetsformen infördes och riktades mot ungdomar och unga vuxna i åldrarna 15–. bedömer att insatsgrupperna haft effekt i den bemärkelse att individer som känner sig svikna av samhället har fångats upp och erbjudits stöd. Man bedömer också att arbetet haft positiva bieffekter genom att andra lokala verksamheter har startats upp och att stuprör mellan olika samhällsaktörer har kunnat identifieras. Det är ett arbete som måste tillvaratas. Det finns däremot anledning att se över och förbättra arbetet med sociala insatsgrupper. Det övergripande syftet måste vara att fånga upp de ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet. De flesta som har deltagit i sociala insatsgrupper har redan varit kända hos . Arbetet med att identifiera de unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil eller vill lämna ett kriminellt nätverk uppges ha bedrivits i begränsad omfattning. De sociala insatsgrupperna måste därför prioritera detta arbete i större uträckning för att i ett tidigt skede identifiera ungdomar som riskerar dras in i fel umgängen. De sociala insatsgrupperna bör även göras smalare och riktas främst mot ungdomar i tonåren för att förebygga att fler unga dras in i kriminalitet. Det råder även bristande kartläggning och uppföljning av arbetet i de sociala insatsgrupperna. bör därför få ett löpande uppdrag att följa upp arbetet med denna arbetsform runt om i . Unga personer som begår grova brott bör hanteras av Kriminalvården För ungdomar som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende, eller redan befinner sig i en miljö och i ett umgänge där grova brott begås, krävs kraftfulla åtgärder för att bryta den brottsliga banan. vill att en ny enhet för unga inrättas inom . Enheten ska hantera barn och unga mellan som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Den nya enheten hos ska bland annat ansvara för vissa ungdomspåföljder, till exempel ungdomsvård och ungdomstjänst då den dömde ungdomen begått allvarliga brott, återfallit i brott eller begått brotten som ett led i en brottslighet som utövas i organiserad form. arbetar hårt med ungdomar som begår grova brott. Men tyvärr får dagens åtgärder inte tillräcklig effekt. Hos Kriminalvården finns en bred erfarenhet av personer som begår brott. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens snarare än kommunernas ansvar. På så sätt kan grovt kriminella unga i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa, utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Genom att Kriminalvården är en statlig myndighet kan det vidare förväntas att de åtgärder som sätts in kommer vara desamma över hela landet. Det innebär också att i utsatta områden avlastas en tids- och resurskrävande grupp och får bättre möjligheter att fokusera på̊ barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem. Den nya enheten hos ska också̊ kunna involveras för behandlingsinsatser som beslutats med stöd av LVU. Statligt ansvar för omhändertaganden av brottsmisstänkta enligt LVU Unga som misstänks för allvarliga brott bör i större utsträckning bli föremål för omedelbara omhändertaganden enligt lagen om vård av unga. Det är ett bra sätt att undvika häktning och kan exempelvis tillämpas i fall där det inte behövs lika omfattande restriktioner. Vi vill därför se över både tillämpningen av lagen och lagen i sig, med utgångspunkt att omhändertagande ska bli aktuellt i fler fall än . är det endast socialnämnder som kan begära att en ung person omhändertas enligt LVU. Vi anser att även en åklagare, efter samråd med socialnämnden, bör ha möjlighet att göra en sådan ansökan hos domstol då det finns en påtaglig risk att den unge skadas genom brottslig verksamhet. Det skulle ge brottsbekämpande myndigheter – polis och åklagare – ett nytt verktyg för att ingripa mot unga personer som de påträffar i kriminella miljöer. I regel har lokalt förankrade poliser god kännedom om vilka unga personer som exempelvis är på väg in i kriminella gäng. Ett hinder mot att använda LVU i större utsträckning är de kostnader som ett omhändertagande innebär för kommunen. För att möjliggöra att fler omhändertas enligt LVU i samband med att de utreds för brott vill att staten ska ersätta kommunernas kostnader för omedelbara omhändertaganden på grund av brottslig verksamhet. vill även att det skapas möjlighet att, inom ramen för en pågående brottmålsprocess, förordna om utegångsförbud och och att det ska kunna kombineras med övervakning med fotboja förundersökning pågår. Syftet ska vara att snabbt bryta ett kriminellt beteende. Förebyggande åtgärder mot narkotikaanvändning och våld Droghandeln är en vanlig väg in i kriminalitet för unga som rekryteras för att förvara och sälja narkotika. Barn i riskzonen måste fångas upp tidigt med snabba och tydliga insatser. När någon ertappats med narkotika är det avgörande att polisens och svar innebär en otvetydig markering av samhällets avståndstagande narkotikabruket, men också att samhället erbjuder stöd och hjälp att bryta ett destruktivt beteende. Samarbete mellan polis och skola för en drogfri miljö Polisen genomför tillsammans med ett antal skolor olika projekt som innebär att skolorna söks igenom av narkotikahundar. Åtgärden är en del av polisens brottsförebyggande arbete och sker i samverkan med skolan. Hittas narkotika med hundarnas hjälp så träder bestämmelser in och en förundersökning kan inledas. ser positivt på att arbetar med denna typ av samarbete med landets skolor. Det ökar förutsättningarna för en drogfri skolmiljö och ger en tydlig och trygghetsskapande polisnärvaro. understryker att skolmiljön är av avgörande betydelse för att unga inte ska fastna i narkotika och kriminalitet. Dagens lagstiftning hindrar att hundsök sker under normal skoltid. De lagstiftade behovs- och proportionalitetsprinciperna medför i stället att hundsök behöver ske efter lektionstid när skolorna är tomma. Lagen bör ändras så att det även blir möjligt att genomföra hundsök när eleverna är på plats i skolan. Det skulle öka den brottsförebyggande effekten av den polisiära närvaron som sannolikheten att upptäcka narkotika är större eleverna vistas i skolan. Det ska heller inte råda någon tvekan om att polisen även ska kunna bistå fristående skolor med hundsök efter narkotika. Samarbete är ett bra och viktigt steg men bör kompletteras med en lagstadgad möjlighet för att även utan samarbete med den enskilda skolan kunna genomföra hundsök efter narkotika eller genomföra likande brottsförebyggande åtgärder i skolan. Eftersom det förekommer att narkotika göms både på allmänna platser och ute i naturen bör det dock alltjämt vara polisen som baserat på underrättelser och andra underlag avgör vart sökinsatser mot narkotika kan förväntas ha störst effekt och vart behovet av brottsförebyggande närvaro bedöms prioriterat. Snabbare reaktioner på användning av narkotika bland unga Barn och unga som kommer i kontakt med narkotika eller som är i riskzonen för att hamna i ett missbruk måste fångas upp tidigt med snabba och tydliga insatser. Redan när polisen eller får kännedom om en ung persons begynnande missbruk är det helt avgörande att svaret kommer snabbt och utgör en otvetydig markering av samhällets avståndstagande från narkotikabruket. Snabba åtgärder bör sättas in och omfatta konfrontation med den unge och dennes föräldrar, gärna med polisen närvarande, samt vårdinsatser när dessa bedöms nödvändiga. Det kan exempelvis formaliseras genom en uttrycklig 24-timmarsgaranti för kontakt. Kontakterna bör följas upp för att säkerställa att missbruket upphört. vill se mer specialiserade narkotikapoliser för att narkotikarelaterad brottslighet ska kunna bekämpas på ett effektivare sätt. Varje polisområde, där narkotikahandeln är ett problem, ska ha särskilda enheter med uppgift att förebygga och utreda narkotikabrottslighet. Utökad befogenhet för polisen att skapa trygga skolmiljöer Tyvärr förekommer det att elever tar med sig både knivar och andra brottsverktyg till skolan redan i unga åldrar. Hot och våld blir allt vanligare. Ny statistik från visar att anmälningarna om hot och våld i skolan har fördubblats . Knivar kan i en hot- eller våldssituation leda till mycket stora skador och det är därför av stor vikt att elever inte tar med knivar till skolan. Även andra brottsverktyg och narkotika måste hållas borta från skolorna. föreslår därför att polisen ges en möjlighet att, efter beslut från åklagare, upprätta visitationszoner i anslutning till skolor där polisen ges utökade befogenheter att söka efter farliga föremål och narkotika. Ett beslut om att upprätta en så kallad visitationszon ska få fattas när det finns en beaktansvärd risk för att knivar och andra brottsverktyg samt narkotika finns i eller kommer att finnas i exempelvis en viss skola. Polisen har möjlighet att visitera personer men det förutsätter i regel en konkret brottsmisstanke. Zonerna ska vara tillfälliga och begränsade till ytan och fungera ungefär som en trafikkontroll men på en viss plats. Kontrollen får därigenom mer karaktären av stickprovskontroll. Syftet med visitationszonerna är att skapa ytterligare möjligheter till effektiva preventiva insatser. Den polisiära synligheten kan också tänkas ha en i sig förebyggande effekt. Vård och tvångsvård för unga i missbruk Även om frivillighet är utgångspunkten när det gäller missbruksvård så finns det situationer då tvångsvård genom LVU är den enda möjliga vägen för att stoppa ett narkotikamissbruk för en ungdom. kan det vara nästintill omöjligt för förtvivlade anhöriga att förmå den som missbrukar att frivilligt söka vård, men precis lika svårt att få myndigheterna att fatta ett beslut om tvångsvård. Vi vill därför att möjligheten till tvångsvård mot narkotikamissbruket ska användas oftare för denna grupp.