kam-fs · H7C120191205fs · 2019-12-05 14:00:00 — Dessa samtal tar ofta sin utgångspunkt i att det var mycket bra att vi avskaffade den så kallade stupstocken inom sjukförsäkringen. Men där framskymtar också en oro för att sjukförsäkringen inte riktigt levererar den trygghet till de enskilda som den borde göra. Framför allt handlar detta om människor som har varit sjukskrivna och blir utförsäkrade för att de ska prövas mot arbetsmarknaden i stort. Därför är min fråga till statsrådet om han delar denna oro och om statsrådet är beredd att göra någonting åt detta. Jag tackar för frågan. Mitt svar är ja; jag delar denna oro. En av de mörkaste stunderna i denna kammare var när det applåderades efter maktskiftet 2006 när rätten till sjukförsäkring försämrades av denna kammare. ser vi effekten av denna lagändring. Vi ser effekterna för människor som har slitit i ett helt yrkesliv och som blir sjuka och hamnar i denna problematik. kommer en viktig utredning om rätten till sjukpenning - den bedömning som görs i förhållande till normalt förekommande arbete. Mitt uppdrag från statsminister är att säkerställa att vi förbättrar sjukförsäkringen och ökar den ekonomiska tryggheten för de människor som är sjuka. Den grova gängkriminaliteten blir bara grövre och grövre. När man kan mörda en kvinna som håller sitt spädbarn i famnen genom att skjuta henne i huvudet på öppen gata är det så fruktansvärt att man nästan inte vill tro att det är sant. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund var det två mord och flera mordförsök samt sprängning i ett radhus. Detta börjar bli vardagsbrott i , och jag är mycket oroad. Brårapporten har visat att utlandsfödda är överrepresenterade när det gäller våldsbrott. gjorde en kartläggning av 192 dömda gängkriminella. av dem var utlandsfödda och av dem hade två föräldrar som var utrikes födda. Statsminister nekade i en intervju i Agenda till att det finns ett samband mellan gängkriminella och invandring. Han såg inte detta komma. Det är helt verklighetsfrämmande. Min fråga till är: Såg detta komma? Statsministern påpekade att det finns ett samband mellan den växande segregationen, klassklyftorna och de bostadsområden som har lämnats väldigt mycket på egen hand, där polisen inte har funnits närvarande och andra myndigheter inte har bidragit till att hålla ordning. Det är i dessa miljöer som de flesta skjutningar sker, det är i dessa miljöer som mest narkotikaförsäljning sker och det är här som gängen skapas och byggs upp. Så det är klart att det är en relevant fråga som man inte kan bortse från hur vi håller ihop samhället och ser till att staten är tillräckligt stark för att slå tillbaka. Sedan är det så, och det är ingen nyhet, att personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade i statistiken över brott. Det är en statistik som har funnits väldigt . Men man kan inte sätta färg på brottslingar. Oavsett vem som begår ett mord eller ett rån ska denna person sitta i fängelse, och då måste juridiken och domarna vara färgblinda. Medvetenheten ökar ständigt om situationen i våra hav och i somliga av våra fiskbestånd. Därtill har högt satta mål i fråga om hav och resurser gentemot nästa generation. För att vissa arter alls ska förekomma i våra vatten och även på våra tallrikar krävs akuta och kraftfulla åtgärder. Därtill måste givetvis dialog föras med berörda branscher kring hållbarhet och långsiktiga spelregler. Därför vill jag ställa följande fråga till landsbygdsminister : Vilka åtgärder anser statsrådet är mest angelägna i närtid för att få en hållbar situation i våra hav? Jag tackar för frågan. Jag tror att vi behöver ta ett helhetsgrepp över hela den situation som vi har. Det finns inte en lösning som innebär att vi skyddar våra bestånd, utan vi behöver jobba brett för att säkerställa att vi har livskraftiga bestånd. Då behöver vi jobba både med att reglera fisket och med att ha riktade åtgärder för att haven ska bli friskare, exempelvis att titta på andra skadegörare som säl och annat som också påverkar situationen för exempelvis torsken. Det får konsekvenser, inte minst för näringen. Då behöver man jobba brett också med detta. Vi behöver jobba med kortsiktiga insatser, men framför allt kanske med långsiktiga insatser. Vi behöver ha en dialog med näringen om hur den kan vara med och bidra när man inte fiskar fullt ut och kanske plocka upp plast, spöknät och bidra till att vidta miljöhjälpande åtgärder och mycket mer. Ingenting kan göras utan en bra dialog. Landsbygdsministern får gärna ställa sig i talarstolen igen. frågade jag statsministern hur vi stärker lönsamheten för svenskt jordbruk. När vi i EU driver den linje som vi faktiskt är överens om i , nämligen att vi ska sänka EU-stöden, behöver vi vidta nationella åtgärder för att stärka lönsamheten. Statsministern svarade med att regeringen driver en politik som ska öka lönsamheten, och jag menar att lantbruket inte alls märker det. Jag hoppas såklart att EU:s nya jordbrukspolitik kommer med bra lösningar, men vi behöver ju göra saker nationellt. I budget har vi ett flertal förslag om hur vi stärker lönsamheten på kort sikt. Jag vill därför höra om regeringen har några bra förslag om hur vi på kort sikt stärker lönsamheten, innan vi har kommit in i den nya jordbrukspolitiken. Tack så mycket för frågan, ! Jag delar bilden att vi behöver jobba brett. Vi behöver jobba med att få till en bra CAP utifrån svenska perspektiv, och vi behöver jobba med nationella insatser. Det verktyg vi har valt är att vi numera jobbar med en livsmedelsstrategi, som är antagen i . Den bygger på att man ska jobba med långsiktigt hållbara åtgärder, som forskning och innovation och så vidare, men den behöver också ha en tydlig tyngd på att jobba med sådant som påverkar på gårdsnivå. Det handlar om till exempel regelförbättringsarbeten, investeringsmedel för att omställning och uppskalning ska kunna genomföras och så vidare. Jag ser fram emot att få ta del av de konstruktiva idéer som enligt finns från sida. Frågestunden var härmed avslutad. Kultur, medier, tros-samfund och fritid