kam-fs · H6C120190307fs · 2019-03-07 14:00:00 — En stark pliktkänsla uppstår naturligtvis då man inte vill vara frånvarande från jobbet på grund av sina kollegors arbetsbelastning, som man ofta jobbar med personer som inte klarar sig på egen hand; det kan vara gamla och sjuka. På grund av en stark inre ansvarskänsla löper dessa kvinnor stor risk för sjukskrivning längre fram när kroppen och huvudet helt enkelt inte orkar med längre och man till slut går in i väggen. Denna sjukskrivning riskerar att bli långvarig, vilket straffar sig ekonomiskt såväl för den enskilda individen som för samhället i stort. Mot bakgrund av detta går min fråga till statsrådet : Vad ämnar jämställdhetsministern vidta för åtgärder för att förbättra situationen för de kvinnor som riskerar sjukskrivning på grund av dålig psykosocial arbetsmiljö? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Detta är en väldigt viktig fråga som lyfts. Den handlar också om kvinnors ekonomiska makt. Kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning. Kvinnor är mer stressade. Kvinnor tar ett större ansvar för det obetalda hemarbetet, vilket också bidrar till att slå mot kvinnors hälsa. Vi behöver se till att ha en mer jämställd fördelning av arbetet hemma. Vi behöver också se till att jobba med arbetsmiljön på olika sätt. Där har det pågått ett arbete i den föregående regeringen. Det är en oerhört viktig fråga som lyfts, så det arbetet måste fortsätta. Jag tackar jämställdhetsministern för svaret. Vi har pratat om åtgärder och lösningar . Detta är ett välkänt problem som har pågått . Själv blir jag ofta kontaktad av personer som jobbar inom yrket och som lider på grund av de svårigheter vi har. När kan de förvänta sig en förändring, med tanke på regeringens politik ? När det gäller de här frågorna finns det ingen quickfix. Men vi behöver driva jämställdhetsarbetet på bred front och på många olika sätt. Arbetslivet är en helt central fråga, precis som frågeställaren lyfter fram, men det hänger också ihop med kvinnors situation i hemmet. Vi behöver alltså jobba så fort det bara är möjligt. Det är svaret. Berättelserna är många om den vårdkris som befinner sig i. Det behövs en genomgripande reformering av svensk sjukvård. Vård och omsorg behöver stärkas och förbättras så att alla ska få rätt behandling i rätt tid. Det ska inte vara skillnad i väntetid och vårdkvalitet beroende på vilket landsting du bor i. Vårdgarantin måste uppfyllas. Vårdköerna, som har växt , behöver kortas. Alla ska ha rätt till god vård, var i landet man än bor. Hälso- och sjukvården är en av de frågor som har prioriterat allra högst. I och budget, som antogs av , avsatte vi stora pengar för att stärka svensk hälso- och sjukvård och vända utvecklingen. Trots att det nu är ganska länge sedan som den här budgeten antogs har regionerna och landstingen fortfarande inte fått sina pengar. Var är pengarna, ? Jag tackar så mycket för frågan. Att arbeta för en allt bättre, mer tillgänglig och ännu tryggare hälso och sjukvård är en otroligt viktig angelägenhet, både för mig och för riksdag men också för 21 regioner eller landsting, vilket ni nu säger, runt om i landet. Det är ju i vardagen besluten fattas som gör att människor upplever att de får en allt bättre vård. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är klart att det krävs resurser till detta. Under förra mandatperioden tillfördes många miljarder för att till exempel kunna anställa personal, utbilda personal och göra kompetensutvecklingsinsatser. När det sedan gäller den konkreta fråga som ställer kan man väl ha olika uppfattning om det är väldigt länge sedan som M-KD-budgeten gick igenom med stöd av SD. Att inte bara ha resurser till någonting utan också en idé om hur de ska användas tar förstås lite tid. kommer regeringens vårändringsbudget och vårproposition med ett mycket tydligare svar. Som nuvarande riksdagsledamot och snart tillträdande regionråd med hälso- och sjukvårdsansvar i län är jag förstås angelägen om att de resurser som jag som kristdemokrat varit med och beslutat om här i också tillfaller hälso- och sjukvården i landstingen och regionerna. Jag menar att det nu har gått sedan budgeten antogs, och tiden går. Finns det inte anledning att snabba på processen, ? Regeringen fortsätter att prioritera hälso- och sjukvård. Det handlar om resurser och resurstillskott i olika form, inte minst välfärdsmiljarder. Besked kommer att komma när det gäller hur resurserna ska fördelas och hur en uppdaterad kömiljard ska se ut. Jag hoppas att är överens med mig när det handlar om de brister som fanns i den tidigare kömiljarden. Jag vill också passa på att använda mina sista sekunder av taletiden till att välkomna till en region som styrs av S, C och L - med stor framgång. presenterade Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning - långt namn men viktig utredning - sitt slutbetänkande. Det överlämnades till statsrådet . är det ju som i regeringen har ansvar för digitaliseringsfrågorna, så därför går min fråga till honom. I betänkandet behandlades frågan om en statlig e-legitimation. Med utgångspunkt i statens ansvar för grundidentifiering föreslog utredningen att en statlig e-id ska kunna ges ut i samband med att man utfärdar statliga idkort. Hur går det med den här utredningen - nog så viktig? Och hur tänker statsrådet arbeta vidare med frågan om en statlig id-handling som kan användas digitalt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är helt riktigt att det blev förslaget från utredningen. Efter det har dock också id-kortsutredning tillsatts för att ta ett mer heltäckande grepp om hur id-kort utges. Den kommer att komma med sitt slutbetänkande till regeringen under innevarande månad, alltså . Efter det är tanken att regeringen ska få ett samlat arbete både för den vanliga, "" identitetshandlingen och den statliga identitetshandlingen, så att vi kan ha ett ensat arbetssätt för båda. Det låter ju väldigt bra. Det är många som är fundersamma över det faktum att det i är bankerna som kan utfärda till exempel mobilt bank-id medan staten inte har klivit in i den rollen. I andra länder är det på ett annat sätt. Det hänger delvis samman med att bankerna i har varit tidigt ute. Men det är bra att det är ett arbete på gång och att det snart kommer förslag. Slutligen bara en fråga: Hur ser statsrådet på möjligheten och önskvärdheten i att kunna erbjuda en statlig e-legitimation? Jag vill påminna om att även de analoga identitetskorten i i stor utsträckning ges ut av banker. Men vi har den lite märkliga ordningen i att vem som helst kan utfärda både analoga och digitala identitetskort. Jag menar att vi bör ha en statlig identitetshandling, både analogt och i den digitala världen, med en väldigt hög nivå av säkerhet. Den borde också vara kopplad till e-IDAS-förordningen i EU så att vi kan identifiera oss digitalt i alla EU:s medlemsstater. är största markägare och är ett statligt bolag. får sitt uppdrag från oss politiker, och enligt deras egen tolkning har uppdraget två huvuddelar: en marknadsorienterad och en samhällsorienterad. Vad gäller den marknadsorienterade delen lyckas med råge, men vad gäller den samhällsorienterade delen där naturvården ingår lyckas inte särskilt bra. Ore skogsrike i är bara ett exempel av många där sviker naturvården till förmån för produktionen. 23 miljöorganisationer och nästan 40 000 medborgare tycker att ska höja sina naturambitioner, och jag är en av dem. I skog kräver de att får sänkta avkastningskrav och att alla skogar med höga naturvärden skyddas. Min fråga till näringsministern är: Kommer detta att genomföras? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är som bekant så när det gäller ansvar, inte minst för det hållbara skogsbruket, att det är en del av januariavtalet som ju Socialdemokraterna, har undertecknat. Det kommer därför också att vara föremål för ett arbete inom , och vi kommer att återkomma med förslag. Låt mig generellt sett säga att när det gäller och de andra statliga bolagen är det ett krav att man ska agera på ett föredömligt sätt när det gäller hållbarhet. Det är ett krav vi har av många olika skäl. Det är rätt i sak, men vi ser det också som en väldigt viktig del av affärsmodellen för framtiden. Jag tror inte att en verksamhet i längden kan bedrivas ohållbart och ändå vara konkurrenskraftig. har ett internt krav på sig att tjäna , vilket har lett till att naturvården har hamnat i skuggan och nedprioriterats. har sänkt budgeten för naturvården och blivit av med kompetent och engagerad personal via omorganiseringar. Om på riktigt vill vara en förebild undrar jag varför inte en omorganisering görs där huvuduppdragen som har får finnas i två parallella organisationer. Som sagt är och göranden och förehavanden föremål för januariavtalet, och vi kommer därmed att återkomma med förslag på förändringar. Låt mig bara säga att min bild av är att det är ett bolag som agerar ansvarsfullt. Därmed inte sagt att de inte kan göra mer, för det kan de absolut göra, men jag delar inte riktigt bilden av att de inte är ett bolag som tar det här på allvar. Det gör de. Det kan förbättras förstås, men det gör de. Jag har förmånen att ha med mig två unga damer, och från Bergtorp i . De sitter uppe på läktaren och vill via mig gärna lyfta en mycket angelägen fråga här i kammaren. I dagens samhälle lider en av tio av alla barn och ungdomar av psykisk ohälsa. Det är hemska siffror. Psykisk ohälsa är ett väldigt farligt tillstånd, och ju man lever med det utan att få vård, desto sämre blir man. Målet är att alla som står i kö till barn- och ungdomspsykiatrin ska få hjälp , men det är sällan det målet uppnås. Det rapporteras om att barn och ungdomar på olika håll i landet har fått vänta innan de får hjälp. Det är allvarligt då vården ska vara lika för alla, och var du bor ska inte spela någon roll. och fråga till statsrådet är alltså: Hur ser statsrådet på de enorma köerna till barn- och ungdomspsykiatrin över hela landet, och hur ska man åstadkomma en jämlik vård för alla? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket för frågan! Psykisk ohälsa är en av de absolut viktigaste frågor som jag håller på med. Vid sidan av frågan om köer och hur vi ska få fler att utbilda sig till att jobba i vården måste vi verkligen titta på hur vi ska jobba med den psykiska ohälsan. Det är alldeles självklart jätteviktigt med barns och ungas psykiska ohälsa. Men jag vill ändå säga att det här är ett samhällsproblem. Man kan inte möta någon grupp, någon generation eller någon sektor i samhället där inte psykisk ohälsa är alltför omfattande. Det handlar verkligen om att ta sig an det här brett. Det är en fråga för skolan. Hur ser det ut? Hur stressig är situationen? En sådan sak som ämnesbetyg i stället för kursbetyg har diskuterats och utreds, bara för att nämna ett exempel. Jag tror också att elevhälsan och ungdomsmottagningar kan samarbeta mer. Jag tror framför allt på att man mycket tidigare ska kunna känna att man vet vart man kan vända sig och att man där kan få hjälp. Tack, statsrådet, för svaret! Det här är ju en fråga lyft av och , och den kommer från deras verklighet och vardag. Det finns en frustration hos både dem och, tror jag, alla som lever runt omkring framför allt barn och ungdomar som lider av psykisk ohälsa. De känner en förtvivlan över att man inte får professionell hjälp , och ju som går ökar också benägenheten för suicid eller för att man inte hanterar sig själv rätt. Barn och unga måste prioriteras. Frågan handlade också om BUP. Jag hann inte med allt i mitt förra svar, och därför vill jag säga att när det gäller barn- och ungdomspsykiatrin ska man såklart känna att man kan vända sig dit. Men det vore ännu bättre om man kände att det var enklare att komma i kontakt med ungdomsmottagningen och att det verkligen fanns hjälp och stöd att få där så att man inte behöver söka sig till specialistvård utan i stället väldigt tidigt ska kunna få hjälp - när man känner att man inte mår bra och undrar om man verkligen ska behöva må på det sättet och vill prata med en psykolog eller kurator. Min fråga är riktad till socialministern. är den ökade psykiska ohälsan hos vår befolkning ett återkommande ämne. Ojämlikheten när det gäller psykisk ohälsa är också en fråga som har färgat debatten. En god och jämlik vård kräver att vi ökar kunskapen om skillnader i psykisk hälsa. Vi ser tydliga olikheter som exempelvis kan relateras till kön där fler kvinnor drabbas av ångest och depression än män. Statistiken visar också att män i större utsträckning tar sitt liv som kvinnor står för en högre andel självmordsförsök. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Dessa exempel är endast ett axplock av många olikheter. Med anledning av detta vill jag fråga om statsrådet kan redogöra för vilka insatser som anses vara prioriterade för att kunna möta särskilda behov och förutsättningar i arbetet med att förbättra den psykiska hälsan i samhället. Man kan nästan tro att ledamöterna har gjort upp om det här så att diskussionen kan fortsätta. Det är klart att psykisk ohälsa ska vara en viktig fråga i kammare både vid frågestunder och i andra sammanhang. Det är en fråga som inte bara handlar om hälso- och sjukvården, och det är inte en fråga som bara handlar om ifall det är stressigt i skolan, utan det är verkligen en samhällsutmaning. Jag menar det. Det handlar naturligtvis om hur vi ska skaffa oss mer kunskap om hur det ser ut och varför man mår som man gör. Det finns också en skala, vill jag verkligen säga, när det handlar om psykisk ohälsa och man inte mår bra, helt enkelt, när vi kommer till ett läge där man har en diagnos och löper risk för suicid. har helt rätt i att när det handlar om suicid är män överrepresenterade. Det handlar naturligtvis om resurser till kommuner, landsting och om deras förmåga att samarbeta så att det inte spelar roll vem man vänder sig till utan att kommun och landsting kan samarbeta och samverka. Det handlar om resurser för att också kunna se till att den rätta kompetensen finns. Tack, statsrådet, för svaret! Vi kan konstatera att det här är ett komplext område. Faktum är att vi saknar en seriös plan, en långsiktig strategi, vilket är en helt grundläggande utgångspunkt för arbetet med den psykiska ohälsan i samhället. Därför undrar jag avslutningsvis om regeringen avser att inrätta en långsiktig nationell strategi för arbetet med psykisk hälsa i linje med vad vår tidigare nationella samordnare har föreslagit. Jag hoppas få återkomma i många sammanhang till inte minst kammaren för att tala om detta. Det är en viktig del i januariavtalet mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Det handlar både om att se till att vi har ett mål när det gäller en kö för barn- och ungdomspsykiatrin och att utreda en lättare vårdform, för att man snabbare och enklare ska kunna komma i kontakt med vården när man behöver det vid psykisk ohälsa. Vi behöver ta ett helhetsgrepp om frågan. Det är, precis som jag inledde med att säga, en folkhälsoutmaning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund är ett av världens mest jämställda länder. finns det områden i där jämställdheten inte alls är särskilt utbredd. Det är områden där tjejer inte får gå ut, inte får bestämma över sina egna kroppar och inte får gifta sig med vem de vill. Att lyfta upp problemen med hederskulturen har i den offentliga debatten varit förenat med att man kallas rasist, främlingsfientlig eller att man fiskar i grumliga vatten. För detta har i synnerhet vänsterpartier ett särskilt ansvar. Fokus för svensk jämställdhetspolitik måste vara att se till att alla kvinnor får ta del av den jämställdhet som har gjort till ett av världens mest jämställda länder. Min fråga till jämställdhetsministern är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sätta stopp för hederskulturen som slår rot i delar av ? Jag vill tacka för att de här oerhört viktiga frågorna lyfts fram. Det är i grunden väldigt enkelt. Det handlar om att mänskliga rättigheter och barns rättigheter ska gälla alla i det här landet - punkt. De här frågorna är uppmärksammade i januariavtalet. Jag upplever också utifrån min tid som kommunpolitiker att det finns en bred uppslutning kring de här frågorna. Vi behöver nämligen ha fokus på det vi ska göra. Det är det vi ska prata om. Jag ska säga några saker som vi behöver göra. Vi behöver öka kompetensen i fråga om hedersrelaterat våld och förtryck, både i skolan och i . Det har hänt mycket . Men vi behöver fortsätta att öka kunskapen om vad hedersrelaterat våld och förtryck är, hur man hittar inte minst ungdomar som är utsatta och hur man ger hjälp och stöd. Vi behöver se till att det finns akut skydd. Vi behöver också se till att insatser kan ges i större utsträckning utan föräldrarnas samtycke. Det finns fler saker att säga. Vi har hört rapporter om skolor där det förekommer könssegregation och där simundervisning bedrivs helt i strid med lagen. Vi har också hört om skolor som drivs av personer som utpekat för rekrytering till våldsbejakande islamism. och Socialdemokraterna har suttit i regeringen och ansvarar för den här utvecklingen. Hur kan det här få förekomma? Varför sätter politikerna inte stopp för det här? Det är frågor som jag tror att många funderar över. När bedömer statsrådet att alla hennes nu föreslagna åtgärder kommer att komma på plats? Jag har inte ens räknat upp alla åtgärder. Jag hann bara med några stycken. Vi kommer att jobba så fort som möjligt. Det är väldigt prioriterade frågor. En del kommer att ta . Det gäller bland annat lagstiftningsfrågor. Där är det längre processer. Vi vill skärpa straffen när det gäller de här frågorna. Vi behöver se till att de som riskerar avvisning och är drabbade av hedersbrott får ett ökat skydd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det finns andra delar man kan jobba snabbare med. Det ser alltså olika ut. Men frågorna är väldigt prioriterade. som it-nation har på många sätt en styrkeposition. Vi är bland annat en it-mogen befolkning. Vi har också flera innovativa och konkurrenskraftiga företag som har förstått att framtida konkurrenskraft förutsätter att man ställer om sina affärsmodeller. Vi har också företag som själva ligger i framkant när det gäller utveckling av ny teknik. Det offentliga har dock halkat efter. Men den förra regeringen har inte minst genom inrättandet av och den nya digitaliseringsmyndigheten tagit flera viktiga steg framåt. Regeringen har ett starkt faktaunderlag. Det finns utarbetade strategier. Flera myndigheter har också själva jobbat aktivt och bra med sin verksamhetsutveckling. Nästa steg måste resultera i handling. Min fråga till digitaliseringsministern blir därför: Hur ser du på möjligheterna för och behovet av en blocköverskridande digitaliseringsöverenskommelse, liknande energi- och försvarsöverenskommelserna? Jag vill tacka för frågan. Jag brinner för att driva på digitaliseringen, i både offentlig och privat sektor. Dock tror jag att försvarsöverenskommelsen och energiöverenskommelsen skiljer sig från digitaliseringsområdet såtillvida att digitaliseringen är i stark utveckling. Därmed är behovet av långsiktiga överenskommelser svagare på digitaliseringsområdet än på exempelvis energiområdet. Teknikutvecklingen går så fort att om du kommer fram till en teknik som du vill använda kommer den då sannolikt att vara helt obsolet. Däremot är regeringen fast övertygad om att jobba tillsammans med hela den anständiga delen av för att utveckla svensk digitaliseringspolitik och därmed dra nytta av all den kompetens som finns samlad i olika partier. Ofrivillig ensamhet är en påfrestning för alla, kanske allra mest för de äldre. Många äldre har råkat ut för att deras jämnåriga har dött. De drabbas av sjukdomar, och samvaron minskar. Man blir alltmer ensam och kan känna sig fången i sitt eget hem. Men det finns inte anpassade boenden eller också är de för dyra att söka sig till. Enligt undersökning uppgav av de äldre att de känner sig deprimerade, det vill säga känner ångest och ensamhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Med det som bakgrund antog KD-M-budgeten. Där avsatte vi för att stimulera den ideella sektorn att engagera sig. Min fråga till statsrådet är: Har de 20 miljonerna gjorts sökbara för den ideella sektorn? Jag vill verkligen tacka för att han tar upp frågan om ensamhet. Jag upplever att det är en fråga som dyker upp . Då talar alla om den. Men sedan finns det så mycket annat som är viktigt att tala om, och då gör vi det. Jag ser det som en av mina viktiga frågor att verkligen ta på fullt allvar. Det har handlat mycket om psykisk ohälsa tidigare här i frågestunden. Det här är ett exempel på en grupp som bara på grund av ensamhet drabbas av psykisk ohälsa, med allt vad det innebär. Det är därför vi har träffpunkter. Det är därför pensionärsorganisationer är viktiga. Det är därför de driver gemensamma projekt för att helt enkelt kunna kontakta och finnas tillgängliga för de äldre som så behöver. Vi ska naturligtvis se till att de resurser som ställts till den här gruppens förfogande blir sökbara. Båtar, samhällen, tåg, bilar, hamnkranar, truckar, ESS och MAX-labb - listan på omställning av el kan göras lång. Samhället förändras, med som exempel. Enligt energiöverenskommelsen är målet förnybar el till 2040 och att kraftvärme och fossilt bränsle ska fasas ut. De stora städerna gör detta, till 2025, till 2022 och till 2030. kommer signaler om att den gröna skatteväxlingen i januariavtalet kommer att leda till kraftigt höjda skatter. Det kommer att påverka bolag som ställer om. Då kanske vi också blir av med det som är tänkt att vi ska ha , då det inte blir lönsamt att driva kraftvärmeverk ens till 2025 i . Det är redan effektbrist på gång. Jag skulle vilja fråga statsrådet om skåningarna och befolkningen i och behöver vara oroliga för att detta kommer att hända. Jag vill tacka för frågan. Nej, är det korta svaret. Vi har i en överenskommelse mellan fem partier, som omsluter en stor del av riksdag, om en stabil energipolitik. Den ska både se till att vi har leveranssäkerhet och konkurrenskraftiga el- och energipriser och att vi ska klara den gröna omställning som ligger framför oss. Det är också viktigt att vi klarar av att göra en omställning i våra kraftvärmeverk, så att vi lämnar de fossila energislagen bakom oss och går mot förnybar energi. Den utvecklingen ska vi tillsammans - våra två partier och de andra tre partierna i energiöverenskommelsen - driva framåt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till jämställdhetsministern. Först kommer vi att ha ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Det kan man se i TCO:s jämställdhetsindex, som presenterades . Det gäller vård av sjuka barn och föräldrapenning. Inom politiken kan i olika frågor vara en ganska , men här handlar det om flera generationer av föräldrar. Det handlar också om en ojämställdhet som kan förfölja oss under resten av detta århundrade i sådant som pension, ohälsa och plats på arbetsmarknaden. Utvecklingen mot ett jämnare uttag har påskyndats. I mitt eget län, , har vi gjort en bra resa från att ligga väldigt dåligt till till att nu höra till de bästa länen i landet. Min fråga till statsrådet är: Vad vill statsrådet göra för att påskynda ett än mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen? Tack för denna oerhört viktiga jämställdhetsfråga! Vi behöver ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Detta är på olika sätt kopplat till kvinnors hälsa. Kvinnor tar ett större ansvar i hemmet för att dammsuga, plocka ur diskmaskinen och packa barnens gympapåsar. Alla dessa delar skapar stress och ökade sjukskrivningar hos kvinnor. Vi behöver få ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Det behövs dels politiska reformer. Det finns en utredning om föräldraförsäkringen som vi behöver återkomma till. Dels behöver alla i samhället på olika sätt vara med och bidra. Många duktiga arbetsgivare i ger ett väldigt positivt bemötande till män som vill vara hemma med sina barn. Detta är även en fråga om barnen och papporna.