kam-ud · H6C120190213ud · 2019-02-13 09:00:00 — var det utrikespolitisk debatt i . Utrikesminister (S) inledde debatten med att presentera regeringens utrikesdeklaration, det vill säga regeringens mål och prioriteringar för utrikespolitiken. Den utrikespolitiska debatten äger rum en gång – . Då presenterar utrikesministern den utrikespolitiska deklarationen som anger vilken utrikespolitik regeringen vill driva. I samband med deklarationen debatterar riksdagspartierna sin syn på utrikespolitiken. Debatten är uppdelad i två delar. I den första delen deltar en företrädare från varje riksdagsparti. I debattens andra del får de ledamöter som önskar få ordet tala. Debatten går att se i efterhand via webb-tv. Den första delen av debatten tolkades till engelska och teckenspråk. Vanligtvis brukar jag i olika utrikespolitiska sammanhang här i kammaren och på andra ställen framhålla att totalt sett blir världen sakta bättre. Färre svälter, fler har ett jobb och kan klara sin försörjning på egen hand, färre dör av sjukdomar som enkelt kan undvikas och fler barn och ungdomar, framför allt flickor, än går i skolan. Sakta, steg för steg, blir världen totalt sett bättre för . Detta är viktigt att komma ihåg när vi möts av relevanta och viktiga beskrivningar av krigets fasor och annat elände som också finns i världen. Tyvärr är det så att som världen totalt sett blir bättre ökar de säkerhetspolitiska spänningarna . Här i vårt land och vår region tittar vi med berättigad oro på utvecklingen i , både politiskt och militärt. Men den viktiga, stora och långsiktiga förändring som håller på att ske i världen är den stora upprustning som sker i , bland annat i . Detta kommer steg för steg att flytta den säkerhetspolitiska tyngdpunkten i världen från , där den legat under många decennier, till . Det är inte så att spänningarna minskar i , utan de kan till och med bli mer komplicerade att reda ut. I den säkerhetspolitiska utveckling som pågår i världen ska vi heller inte glömma bort , som är ett land som också utvecklas mycket och starkt just , i positiv riktning i många fall, men landet ägnar också sig åt en stor upprustning. Att diskutera global säkerhet och endast prata om militära hot vore dock fel, för den globala säkerheten handlar inte bara om militär säkerhet. Den breda säkerhetspolitiken - det breda säkerhetspolitiska begreppet - är i själva verket kanske ännu viktigare, med de hot som vi, hela mänskligheten, står inför i form av naturkatastrofer och extremväder. I den del av världen där vi befinner oss är vårt land ett känsligt högteknologiskt samhälle där små tekniska fel kan få stora konsekvenser, som faktiskt ytterst kan förlama hela samhället. Denna breda säkerhetspolitiska hotbild är viktig att ha i minnet, och det är detta vi måste ha beredskap för, nationellt naturligtvis men också internationellt, i samarbete med andra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Jag är inte nationalist, utan jag är internationalist. Jag tror verkligen, och har alltid trott, att världen blir bättre av samarbete. En värld av samarbete är en säkrare värld, och i en säkrare värld med mer samarbete måste också kvinnors plats vara en självklarhet, även i den säkerhetspolitiska diskussionen. Detta är en av de viktiga sakerna i den feministiska utrikespolitik som den nuvarande socialdemokratiskt ledda regeringen driver. Dagens utveckling, där fler och fler länder går in i nationalismens och protektionismens återvändsgränd, är farlig. Ytterst är det också ett säkerhetspolitiskt hot. De tre d:n som utrikesministern pekade ut i regeringens utrikespolitiska deklaration är väldigt välformulerade och glädjande: demokrati, delat ansvar för fred och säkerhet samt diplomati. Att sätta dessa tre D:n främst i den svenska utrikespolitiken, grundat på att det är en feministisk utrikespolitik, pekar ut en bra väg framåt för svensk utrikespolitik. Den ska leda till att ger sitt bidrag till global fred och säkerhet. Det pågår stora förändringar av den globala handeln. Världen ser många nya och intressanta marknader öppnas som kan vara till stor nytta för ömsesidig handel. Men det finns också underströmmar som vill något annat än vad de till synes utger sig för. Inför detta ska vi i vara observanta och framför allt inte naiva. E-handeln ökar markant. Den är ett globalt fenomen som förändrar distributionsströmmarna radikalt från oceangående bulktransporter till mer individuella och snabbgående leveranser. Detta inverkar på produktionen och logistiken och får givetvis också miljökonsekvenser. Vi ser också att handelsavtalen blir mer bilaterala. Detta är en ren konsekvens av att det gamla aldrig någonsin blev verklighet. Det är också en konsekvens av att några dominerande handelsnationer använder handeln som ett geopolitiskt redskap att tillskansa sig förmånligare positioner. Trots detta finns det ljusa tecken i handelsskyn. Den l februari trädde frihandelsavtalet mellan och i kraft. Det är det största frihandelsavtalet någonsin och rymmer en tredjedel av världsekonomin. Det är viktigt för jobb och tillväxt hemma i , men det är också rätt signal om öppenhet när protektionismen ökar i världen. Världen behöver fler sådana handelsavtal. Imperialismen som vi känner den har i sina tidigare inkarnationer varit antingen politisk, ekonomisk, militär eller kulturell. Men den har sällan varit allt på en och samma gång. Världen står inför en ny maktordning med en målmedveten agenda som vi skådat. Det går givetvis inte att ha en utrikespolitisk debatt utan att ta upp som en expansiv maktfaktor. holistiska syn på nationell säkerhet inkluderar politik, intern säkerhet, militär och ekonomi men även kultur, samhällsutveckling, informationsutbyte och kärnkraft. Den långsiktiga strategin är att , då fyller , ska vara en framstående högteknologisk industrination som är ekonomiskt och militärt stark, som landet fortfarande ska vara en framgångsrik socialistisk stat. Allt detta underblåses av den kinesiska nationalismen, som vill att landet ska bli framgångsrikt och återta vad man uppfattar som dess rättmätiga plats i världsordningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Detta är en viktig drivkraft bakom kinesiska utlandsinvesteringar, som också förklarar varför deras företag med utländsk verksamhet uppmuntras att försöka komma över intressant teknik som även kan användas militärt. Vi ser det runt om i världen, och vi ser det i . förespråkar frihandel och öppenhet, men agerar protektionistiskt. Västvärldens marknadsekonomier har inte ekonomiskt utbyte på lika villkor med statskapitalistiska . Dessutom lider icke-kinesiska företag av bristande skydd av patent, omfattande industrispionage och krav på tekniköverföring för att få marknadstillgång i . Med ekonomiskt inflytande följer också politisk påverkan. Friheten, harmonin och toleransen kan aldrig tas för given. När stunder av tankar på "faran över" infaller är det alltid som farligast. Det lurar alltid krafter i de lugnaste vatten som mer eller mindre öppet och utifrån olika bevekelsegrunder vill ändra på rådande ordning. Enligt är ett av de minst öppna länderna för utländska investeringar, även bland andra utvecklingsekonomier, medan hör till de mesta öppna marknaderna i världen. EU och måste beakta att vissa kinesiska investerare inte enbart agerar med kommersiella motiv, vilket kan påverka och säkerhet. och EU behöver en Kinastrategi och en avsevärt ökad kunskap om detta land i myndighetsväsen. behöver också granska vissa utländska investeringar för att undvika att de underminerar svenska totalförsvarsintressen eller ger utländska företag monopolställning på för viktiga marknader. EU bör därför gå samman med likasinnade länder, såsom , , och , för att öka påtryckningarna på att leva upp till sin uttalade ambition att öppna marknaden för omvärlden. Detta gäller inte bara . Uppmärksamheten måste alltid upprätthållas mot alla krafter, stora som små, där expansionistiska ambitioner samsas med totalitära idéer om att människors frihet ska beskäras. Det kan gälla militärt och ekonomiskt ambitiösa länder var än i världen de uppträder. Som jag inledde med ser världen många nya och intressanta marknader öppnas. De kan och bör vara till nytta för att utveckla ömsesidig handel. Men dessa underströmmar som vill något annat än vad de till synes utger sig för måste vi alltid vara uppmärksamma på. Inför det ska vi i vara observanta och framför allt inte naiva. Inför det är handeln vårt bästa redskap. När föll samman var det många som hoppades på ett i alltmer fredlig och västvänlig utveckling. Till att börja med såg det ganska positivt ut. Men den som känner sin historia vet dock att försiktighet snarare än hoppfullhet är bra att ha som riktmärke när man ska sia om framtiden. När jag som 20-åring och ganska ny i politiken skrev avsnittet om vår försvarspolitik i vårt ungdomsförbunds första principprogram varnade jag, trots att det såg ut att vara en hyfsat positiv utveckling i , för att situationen snabbt skulle kunna komma att förändras. Jag skrev: Att då besluta om nedrustning av svenska försvaret, med hänseende till vad som hände efter försvarsbeslutet , är vansinnigt. Ett nedrustat försvar tar åratal att bygga upp igen. Den tiden har man inte vid ett krigshot i modern tid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Tyvärr var inte de då närvarande riksdagsledamöterna här i kammaren lika förståndiga. Slakten av den svenska försvarsförmågan fortsatte. Inte ens aggressionskrig mot 2008, eller för den delen 2014, föranledde regeringspartierna att vakna upp ur sin törnrosasömn. gick in militärt i . Det kortvariga kriget som följde kostade ett antal civila människor livet, en stor mängd hus och infrastruktur förstördes och över 100 000 människor tvingades fly från sina hem för att undkomma striderna. Vid den vapenvila som kom till stånd sades det bland annat att de ryska styrkorna som fanns i landet skulle återvända till de platser som de höll före de senaste fientligheterna. har det gått kriget tog slut. Trots att så har passerat är fortfarande av territorium under illegal ockupation av . Och har inte bara kvarstannat på georgiskt territorium. Man har till och med ökat sin närvaro genom tillförsel av militär materiel, fordon och soldater. I de av ockuperade områdena har diskriminering och våld mot civila ökat, och mänskliga rättigheter har försämrats . agerande på georgiskt territorium är fullständigt oacceptabelt. Det sker inte bara i strid med internationell rätt. bryter också mot vapenvilan från . Den har varit aktiv i Georgienfrågan . Ja, det stämmer. Men den som läste den utrikespolitiska deklarationen här vet att varken eller för den delen andra länder som lider under rysk ockupation över huvud taget nämndes, förutom . Det visar väl lite grann att intresset för just dessa områden har svalnat från regeringens sida, alltså att man inte ens nämner dessa länder. Vi sverigedemokrater anser att mer måste göras för att stötta i deras strävande efter fred och demokratisk utveckling. Den enskilt viktigaste frågan är att få att tillämpa vapenvilan . anfallskrig mot 2014 och den illegala annekteringen av , som var ett uppenbart brott mot , visade att kriget i inte var en enskild händelse utan bara ännu ett steg i en säkerhetspolitisk utveckling i som är mycket negativ och oroande. Vi sverigedemokrater har länge varnat för denna utveckling och har sedan långt före vårt riksdagsinträde 2010 påtalat det oansvariga med att rusta ned den svenska försvarsförmågan. För del är inte minst agerande på och kring mycket oroande. När detta förs på tal svarar alltid ett antal partier med att föra fram ett svenskt Natomedlemskap som enda sättet att förbättra vår säkerhetspolitiska situation. Märkligt nog, mina vänner, framförs åsikten av just de partier som krossade resterna av det svenska invasionsförsvaret och satte oss i den sits som vi befinner oss i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Vi sverigedemokrater ser, som sagt, med oro på utvecklingen i och det försämrade säkerhetspolitiska läget i vår del av . Vi är dock övertygade om att ett svenskt medlemskap i endast skulle öka anspänningen på och kring . Det skulle göra till ett innanhav av Natoländer, eftersom med all sannolikhet skulle följa efter . Det skulle rubba den geostrategiska balansen i vårt närområde något oerhört, vilket skulle vara negativt för både och det svenska folket. Vi sverigedemokrater svarar med att vi i stället borde fördjupa samarbetet med ännu mer. Vi borde ingå i ett försvarsförbund med och kraftigt öka den svenska försvarsförmågan. Detta skulle höja tröskeleffekterna och göra det mycket svårare för en angripare att angripa våra båda länder. Genom detta skulle vi också bibehålla vår neutralitet i förhållande till de stora militärallianserna. skulle det också verka för en avspänning i vår del av . Slutligen skulle jag vilja ge en kommentar till det som har kommit fram tidigare i debatten från representanter för både och Liberalerna. hävdade tidigare att man hade två onda ting att välja mellan när man röstade emot och släppte fram Löfven. från Liberalerna sa att man skulle agera som oppositionsparti när det gäller utrikespolitiken. Men man kan inte både äta kakan och ha den kvar. Det var faktiskt så att man aktivt röstade rött mot partiledare och passivt släppte fram statsminister . Därmed har man också släppt fram regeringens utrikespolitik. I många stycken tror jag att det inte var någon som blev upprörd över beskrivning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och aggressioner runt om i . Sedan har jag andra uppfattningar än om det kloka i att göra en omställning av det svenska försvaret , och jag har säkert andra uppfattningar än på ytterligare några punkter. Det intressanta i det resonemang som tar upp är dock det ryska agerandet. Det är nämligen viktigt för svensk del och för svensk säkerhetspolitik. Vad är tanke om och analys av varför agerar på detta sätt? Det råder nog ingen tvekan om varför agerar på det här sättet. När det gäller till exempel och , och även andra ställen, är det ett effektivt sätt att förhindra dessa länder att söka sig västerut. Det omöjliggör till exempel Natomedlemskap för de här länderna, som har uttryckt en vilja att gå med i Nato. Om gränslinjerna inte är lösta utan omfattas av konflikter hindrar det enligt Natos stadgar en stat att ansöka om medlemskap i . Det är alltså ett effektivt sätt för att hålla Nato borta från sin absoluta närhet. Det tror jag inte att det råder någon tvekan om. Jag har också ställt mig frågan till exempel när det gäller hur agerar i och hur de agerar mot , med kränkningar av vårt territorium och liknande. Det driver kanske det svenska folket att vilja söka sig till Nato, och det borde ju inse inte är rätt väg att gå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Vad gäller utrikesdeklarationen, politik gentemot och agerande när det gäller , och annat bör jag naturligtvis påpeka följande: För det första ryms inte allt i en utrikesdeklaration, och för det andra är det land som mycket tydligt och hårt driver linjen att EU ska fortsätta med sina sanktioner mot just på grund av landets agerande i form av kriget i , annekteringen av och så vidare. pekar på att vill omöjliggöra för länder att söka sig västerut, gå med i Nato och så vidare. Jag delar nog faktiskt helt och hållet den bedömningen. Men varför är det så viktigt för att länder inte fritt ska kunna göra sina val vad gäller säkerhetspolitik och annat? Den frågan skulle kanske ställa till ryska företrädare, men själv är jag övertygad om att det handlar om att efter var på dekis - om jag får använda det ordet - men har velat bli en världsspelare igen. Det är klart att man då inte accepterar att större allianser från västvärlden och liknande börjar etablera sig i den omedelbara närheten och i den omedelbara intressesfären. Det är klart att man därför försöker slå tillbaka detta. Jag vill bara poängtera att jag tycker att det är svagt av regeringen att i sin utrikespolitiska deklaration inte ens nämna länder som exempelvis . Det är på något sätt ett tecken på att det har fallit i glömska. Man nämner , men man nämner inte till exempel . Det finns även andra länder som i alla fall borde nämnas i deklarationen. Mina partikollegor och utskottskollegor har redan på ett förtjänstfullt sätt redogjort för ställning och hållning i ett antal angelägna frågor i utrikespolitiken. Jag tänker därför ta mig lyxen att tala uteslutande om ett ämne som ligger mig och varmt om hjärtat, nämligen förhållandet till den allra närmaste omvärlden - våra nordiska grannar och vänner. Det nordiska samarbetet är det kanske mest naturliga samarbetet för . Det är det inte i den meningen att det står mot våra andra åtaganden och våra andra internationella samarbeten vare sig i EU, på försvarsområdet eller inom utan för att våra länder har historiska mänskliga, ekonomiska och kulturella kopplingar som fortsätter in . Man får ibland intrycket att det nordiska samarbetet och de nordiska relationerna är något som tillhör det förgångna. Man får intrycket att människor flyttade från till eller tidigare och att det inte är någonting som lever , och man får intrycket att det inte kan vara lika intressant att flytta över den svensk-norska gränsen som det var för 300 eller . Detta, vill jag hävda, är helt fel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt De nordiska länderna har , på olika sätt och med olika intensitet, strävat efter att riva ned de hinder som stoppar medborgarna från att söka sig en bättre framtid i ett annat nordiskt land eller för den delen berika sig, kulturellt eller ekonomiskt, eller söka nya familjerelationer över gränserna. Det är också av den anledningen som har ett etablerat och kraftfullt nordiskt samarbete mellan de nordiska parlamenten inom och mellan de nordiska ministrarna i . Jag anser att detta är något som är värt att värna även in , fru talman. Tyvärr ser vi att samarbetet går bakåt på vissa sätt. Det är inte så att det är en medveten handling; jag tror inte att någon beslutsfattare i den här salen menar att det är värt att backa bandet och bygga upp nya gränshinder mellan våra länder eller ser det som önskvärt att , , , och ska komma längre ifrån varandra. Det jag i stället är orolig för håller på att hända, fru talman, är att vi tappar bort vilket arbete det faktiskt innebär att värna både det nordiska samarbetet och de täta kopplingarna mellan våra länder. Till skillnad från några andra av våra internationella samarbeten handlar det nordiska samarbetet nämligen inte om att bygga nya konstellationer och koalitioner utan kanske om att hålla den nordiska tanken i huvudet i det allra mest vardagliga vi gör som beslutsfattare. Det handlar om att tänka på hur en infrastruktursatsning i påverkar pendlingen mellan och och om att fundera på hur implementeringen av ett EU-direktiv i riskerar att bygga nya gränshinder mot våra nordiska grannländer. Det är i precis den dimensionen som hotet mot det nordiska samarbetet ligger - i att vi helt enkelt tar det så pass mycket för givet att vi glömmer bort vilken kraft som krävs för att fortsätta inte bara värna utan också utveckla det nordiska samarbetet. Därför är jag glad att den nordiska dimensionen har nämnts i dagens utrikesdeklaration. Jag tror att det är viktigt att vi pratar om vikten av nordiskt samarbete på alla de olika områden där vi behöver utveckla det, och det gläder mig att så fort vi talar om hur vi bygger säkerhet och trygghet i finns även den internationella och den nordiska dimensionen med på ett naturligt sätt. Det handlar för all del inte bara om hur vi bygger en säkerhet mot militära hot utan lika mycket om hur vi bygger ett starkt och robust svar på klimatomställningar, skogsbränder, naturkatastrofer och översvämningar. Det handlar om hur vi tryggar livsmedelsförsörjningen i ett kris- eller krigsläge. Det gläder mig som sagt att detta perspektiv finns med i dagens utrikesdeklaration, men det kräver också arbete . Vid session avser rådet att lägga fram ett antal rekommendationer till de nordiska parlamenten och regeringarna om hur vi bygger säkerhet tillsammans framåt. Det handlar som sagt kanske inte främst om den militära säkerheten, utan det handlar om totalförsvaret, om samhällssäkerheten och om hur vi möter de nya säkerhetshot som uppstår. Här finns det anledning både för regeringen och för oss här inne i kammare att ta in det nordiska perspektivet och att kunna utnyttja de kompetenser som just nu byggs upp i våra grannländer, inte minst i vad gäller cybersäkerheten. Det är också så att regeringen har utsett en ny nordisk samarbetsminister. Från att tidigare ha varit någonting som ligger i utrikesministerns portfölj går detta över till , som blir ny nordisk samarbetsminister. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Det här tror jag kan vara av godo. Det innebär inte att vi får tappa bort det nordiska perspektivet i utrikespolitiken, men jag tror att det är bra att vi stärker detta perspektiv i alla de frågor som vi beslutar om här inne i kammare. Det saknas ju inte exempel på utmaningar utanför säkerhets- och utrikespolitikens område där vi kan göra mer tillsammans. Det gäller att vi håller i de initiativ som har kommit om gemensamma personnummersystem som gör det lättare att flytta mellan de nordiska länderna och om att se till att våra socialförsäkringssystem och de juridiska modeller vi bygger upp lirar mellan de nordiska länderna. Inte minst gäller det att fortsätta värna den gemensamma nordiska rösten i EU och i FN och för alla dem som vill se mer av demokratiskt arbete. Där kan gå i täten. Den extrema fattigdomen i världen har minskat dramatiskt . Åtta av tio barn får vaccin mot mässling. Medellivslängden har ökat till och barnadödligheten sjunkit till . Detta visar att det går att förändra om viljan finns. Men vår värld har avgrundsdjupa orättvisor mellan fattiga och rika länder, mellan fattiga och rika människor inom länderna och mellan kvinnor och män. Den rikaste procenten äger lika mycket som de övriga , och klyftan ökar stadigt. Oxfams , Not Wealth visar att av förmögenhetstillväxten gick till den rikaste procenten av världens befolkning. Den fattigaste halvan fick ingen ökning alls. ökade antalet dollarmiljardärer snabbare än något . Deras förmögenheter hade kunnat utrota fattigdomen sju gånger om. Fattigdomen, ojämlikheten och ojämställdheten får konsekvenser. har svälten ökat. Över 650 miljoner människor saknar tillgång till rent vatten. dör en kvinna till följd av komplikationer vid förlossning. ser vi hur demokratin är på tillbakagång runt om i världen. Reaktionära, patriarkala och rasistiska strömningar, ofta med stöd av en ekonomisk elit, skördar framgångar genom att rikta udden mot de redan mest utsatta. I behövs en kraftfull politik för jämlikhet, rättvisa och hållbar global utveckling. tog upp utrikespolitik i sitt anförande. Jag kommer att fokusera på biståndet. Biståndspolitiken är en del av utvecklingspolitiken men långt ifrån allt. Det samlade globala biståndet uppgår till . För varje biståndskrona som går från den rika delen av världen till den fattiga går i motsatt riktning i form av skatte- och kapitalflykt. Att vända denna utveckling är en central del i arbetet med att skapa en mer jämlik värld. Utifrån det samlade biståndets relativt sett små summor är det extra viktigt att värna just biståndet. Den samstämmighetspolitik som slagits fast såväl inom den svenska utvecklingspolitiken som inom EU och i Agenda måste få ett mer kraftfullt genomslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt vill se en feministisk biståndspolitik. Minst hälften av biståndet ska läggas på kvinnor och flickor och på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Flickor och kvinnor tvingas än göra en stor del av det obetalda hemarbetet för att familjen över huvud taget ska kunna klara de grundläggande behoven. Detta leder till att flickor inte får gå i skola och att kvinnor inte kan yrkesarbeta.