kam-sf · H6C120190516sf · 2019-05-16 14:00:00 — Vid frågestunden svarar statsminister (S) på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. , några månader före valet, avsattes plötsligt generaldirektören vid , . Formerna och skälen för detta var redan då mycket oklara. Först påstod det ansvariga statsrådet, , att det fanns samsyn mellan regeringen och Begler, något som förnekades av själv. Därefter påstod att varnats under samtal som skulle ha pågått . Ingenting tyder på att det heller är korrekt. När fick veta att protokoll hade lämnats till medier varnades för "allvarliga konsekvenser". I två brev beskriver nu den tidigare generaldirektören, den tidigare rättschefen och den tidigare internrevisorn vid med betydande precision varför svar i KU:s utfrågningar inte kan vara korrekta. Det som har framkommit är utomordentligt allvarligt. Allting talar för att har avsatt en generaldirektör av politiska skäl och därefter inte hållit sig till sanningen när detta skulle förklaras. Många har efterfrågat en sanningsenlig förklaring, men har inte klargjort de egentliga skälen till den omedelbara avsättningen av . Min fråga till statsministern blir därför: Kan nu i denna kammare en gång för alla reda ut regeringens verkliga skäl till att generaldirektören avsattes från sitt uppdrag? Som mycket väl vet pågår ett arbete inom med ett antal ärenden, inklusive detta. Jag ska inte föregå det arbetet. Statsrådet har förklarat inför hur hon ser på ärendet och anledningen till detta. Det är det som gäller. avvaktar vi utlåtande. Svaret är att jag dessvärre inte kan göra mer. förtroende för ett statsråd prövas inte i . Jag konstaterar att inte heller statsministern ger något begripligt eller meningsfullt svar på den fråga som förr eller senare måste besvaras. Jag ställer min fråga igen: Vilka var de egentliga skälen? makt att avsätta statsråd ska inte användas lättvindigt. Men agerande undergräver integriteten och oberoendet för statsförvaltningen i . Det är sådant som brukar ske i länder som brukar kritisera. Vårt tålamod är slut. Vårt förtroende är förbrukat. Från sida yrkar vi i enlighet med reglerna om misstroendeförklaring i 13 kap. 4 § regeringsformen på att ska förklara att socialförsäkringsminister inte har förtroende. Det finns inget annat svar än det som jag har gett. behandlar nu ärendet. Vi får avvakta det utlåtandet. är det val till . Ett av uppdrag är att utse ordförande tillsammans med ministerrådet och medlemsländernas regeringar. har deklarerat sitt stöd för kandidaten . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund har gett uttryck för att han vill införa minimilöner i hela , vilket skulle slå undan benen för den svenska modellen med kollektivavtal. Han har uttryckt stöd för att ge Europeiska unionen beskattningsrätt. Han har gett uttryck för att han tycker att Europeiska unionen i ännu större utsträckning ska ta emot migranter som kommer över . Han har motsatt sig den typ av gränskontroller som införde för att skydda vårt samhälle från systemkollaps i migrationskrisens spår. Min fråga till statsministern är: Hur ska de svenska väljarna kunna lita på att det som statsministern och regeringen säger sig verka för inom Europapolitiken är det som man i själva verket kommer att verka för, när man vill ge väldigt stor makt till personer som står för det rakt motsatta mot det som regeringen säger sig strida för? Jag har precis ätit lunch med . Vi diskuterade utvecklingen i och naturligtvis också det som kommer att ske under nästa lagstiftningsperiod. har inga som helst förslag på att flytta några ytterligare beslutsbefogenheter från länderna till . Däremot är , precis som många andra, naturligtvis angelägen om att ska präglas av effektivitet och en stark inre marknad med fri rörlighet, som är en tillgång för oss i en världsekonomi, men också av att det finns en social dimension i hur fungerar - det är trots allt människorna som den här unionen är till för. Vi ska göra det bättre för människor. Men det innebär inte på något sätt att man förflyttar makt från nationerna till . Svaret på den frågan är ganska enkelt: Det finns inga förslag på att flytta någon ytterligare beslutsbefogenhet till . säger uppenbarligen andra saker i offentliga debatter än vad han säger på luncher med statsministern. Att till exempel ge Europeiska unionen beskattningsrätt tycker jag är att flytta makt till Europeiska unionen. En annan fråga, den kanske viktigaste frågan i Europapolitiken just , handlar om den hotande budgetökningen och hotet om en kraftig ökning av den svenska EU-avgiften med kanske . Det är någonting som skulle få förödande konsekvenser för svensk välfärd, svensk trygghet och svenska möjligheter att bekämpa brottslighet, upprätthålla ett fungerande gränsskydd och så vidare. Jag undrar om statsministern tror att valet av en federalist som kommer att gynna eller missgynna strävan att hålla tillbaka en budgetökning inom unionen. Jag återgår till frågan om överstatlighet. säger att han tror att vi behöver ha minimilöner för att löntagare ska ha ett rimligt skydd för hur lite de kan tjäna, men inte att det nödvändigtvis ska vara på Europanivå. Han ser helst att man gör det på nationell nivå och att man också gör det mellan parterna. Det är helt enligt den svenska modellen. Det stärker den svenska modellen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Diskussionen om budgeten kommer att bli väldigt hård, men inte beroende på utan av helt andra skäl. Regeringen har varit väldigt tydlig med att vi nu när EU kommer att ha en medlem mindre helt enkelt måste anpassa utgifterna efter det. Vi ska naturligtvis inte acceptera några vidlyftigheter som innebär en rejäl ökning av den svenska avgiften. I debatten inför EP-valet har de stora och snabba klimatförändringarna, som drastiskt kommer att påverka möjligheterna att leva och verka på jorden, kommit i centrum. Det gläder mig och . Men ett annat stort och globalt hot har tyvärr kommit i skymundan. På våra nyföddhetsavdelningar i uträttas mirakel. Vi är världsledande när det gäller att få för tidigt födda barn, vissa så små som , att överleva. Men över de neonatala intensivvårdsavdelningarna sprider sig ett mörkt moln: bakterier som kan bekämpas med antibiotika. Ett antal barn har redan fått sätta livet till. Vi måste i , och världen agera kraftfullt och snabbt. Annars riskerar vi att få en situation där sjukdomar som lunginflammation inte längre kommer att kunna botas. I det värstascenario som forskarna har tagit fram talar man om att det om några decennier kommer att vara upp till 10 miljoner människor som dör på grund av antibiotikaresistens. Det är fler än det antal människor som dör av cancer och trafikolyckor. har världens länder framgångsrikt kunnat samlas kring globala avtal. Jag tänker på 2015 gällande klimatet. Detta har gjort skillnad på riktigt. Med konkreta, bindande mål kan man åstadkomma förändring, och så måste nu även ske när det gäller det andra riktigt stora globala hotet mot mänskligheten, nämligen antibiotikaresistensen. Min fråga till statsministern är: Vilka skarpa åtgärder ska vidta för att stoppa utvecklingen av antibiotikaresistens? Detta är ett oerhört viktigt ämne. Går det fel här är risken fruktansvärt stor för allvarliga konsekvenser, så detta är ett ämne väl värt att ta upp . Vad vi behöver göra är att se till att vi i fortsätter på den inslagna vägen och är ytterst sparsamma med användning av antibiotika. Där ligger vi långt fram och är ett föredöme. Nästa steg är naturligtvis samma sak i Europeiska unionen. Skillnaden i fråga om antibiotikaanvändning är, som vet, otroligt stor, och vi måste strama åt regelverket för att få en mer harmoniserad användning, på en låg nivå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag tycker mig höra att fler nu fylls av denna insikt - att detta behövs. Vi måste ligga på för att EU ska få ett skarpare regelverk och sedan också använda EU som en plattform i det globala perspektivet, för detta är en global fråga. Vi ska arbeta som vi brukar göra i denna typ av frågor: , EU, världen. Det är glädjande att statsministern har förstått hur stort problemet är. Men min fråga handlar om vilka skarpa åtgärder kan vidta. På svensk nivå ligger vi, precis som statsministern säger, redan i framkant. Men ska vi åstadkomma skillnad måste vi, precis som i klimatfrågan, lyfta detta till europeisk nivå och FN-nivå. Det handlar om att se till att vi får ett Parisavtal liknande det vi har när det gäller klimatet. Det handlar om att på EU-nivå se till att vi får en skärpt djurskyddslagstiftning och tuffare sanktioner mot dem som inte följer regelverket. Vi måste se till att vi kan öka forskningsinsatserna på detta område och inte minst att vi från EU:s sida kan hjälpa länder i tredje världen som behöver stöd i att styra om sin användning av antibiotika. Men vilka konkreta, skarpa åtgärder ser statsministern? Det är precis på den bogen som tar upp. Om vi själva kan stå upp för ett regelverk som gör att vi håller nere antibiotikaanvändningen är vi trovärdiga också i den europeiska debatten. Det handlar, precis som nämnts här, om forskning för att få fram fakta. Egentligen vet vi; vi har fakta. Men det räcker uppenbarligen inte riktigt. Det kan också vara sanktioner. Vi måste få till stånd skarpare åtgärder. Det är nödvändigt att få ned antibiotikaanvändningen. Annars har vi en svår tid framför oss, och det måste vi se till att undvika. Det kan mycket väl handla om de åtgärder som nämner, och även om andra. Låt oss se till att behålla fokus på att verkligen göra något och på att hålla nere antibiotikaanvändningen. Herr talman och statsminister ! Ojämlikheten ökar i . Årets statsbudget innebär dessutom att skatterna sänks för dem som tjänar mycket, som viktiga reformer som fick igenom under den förra mandatperioden nu försvinner. Det handlar om sådant som avdragsrätten för fackförbundsavgiften, som gynnar många med låga inkomster, 2 miljarder till äldreomsorgen som har försvunnit och dessutom en rad reformer som busskort och sommarlovsaktiviteter för barn runt om i . Även planerar regeringen att öka ojämlikheten med borttagen värnskatt för dem som tjänar mest, som pengarna nu inte räcker till välfärden. skärs det i vård och skola runt om i . Denna ojämlikhet skadar det svenska samhället. Den begränsar människors möjligheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Dessutom blir det svårare att få med människor på den nödvändiga klimatomställningen om man känner att alla inte hjälps åt. När de rika får sänkt skatt kan de köpa fler bilar, göra fler flygresor och öka sina utsläpp, som vanliga inkomsttagare, inte minst på landsbygden, mest upplever att bensinen blir dyrare, att den privata ekonomin är knapp och att välfärden inte alltid lever upp till det vi önskar. Min fråga till är därför om han är nöjd med regeringens fördelningspolitik. Är den rättvis? Minskad ojämlikhet är A och O i ett samhälle. Därför lade regeringen i samarbete med Vänstern under förra mandatperioden fram budgetar som mycket tydligt gav mest till dem som har lägst inkomst. Detta kan ske på många olika sätt. Jag är den förste att säga, och har tidigare öppet sagt, att om jag hade haft egen majoritet och själv fått bestämma hade vi inte tagit bort värnskatten. Men i den samlade uppgörelsen i januariavtalet har vi också sett till att ha ett helt paket med reformer för just ökad jämlikhet. Det handlar till att börja med om den generella satsningen på välfärden. Vi tillför nu ytterligare 5 miljarder till landets kommuner och landsting. De ska naturligtvis användas till välfärden. En generell välfärd som fungerar för alla är ett viktigt jämlikhetsinstrument. Vi gör en speciell satsning på sjukvården och på skolan. Vi tar bort den orättvisa pensionärsskatten, och vi ska höja pensionerna för dem som har de allra lägsta pensionerna, och så vidare. Därtill ska vi arbeta fram en skattereform, där ett av syftena är att minska de ökade ekonomiska klyftorna i vårt land. Vi ska genomföra en grön skatteväxling, där det för mig är viktigt att se till att människor inte lämnas med räkningen och oron i den omställning vi behöver göra. Vi ska visa att vi gör detta tillsammans. Vi måste höja priset på koldioxid och utsläpp, men detta ska naturligtvis betalas i den andra änden så att människor känner trygghet i att klara av detta. Vi ska göra det lätt för människor att göra rätt, och detta inbegriper ett ekonomiskt stöd för att kunna göra rätt. Jag håller med om mycket av det som statsministern säger, inte minst att vi under förra mandatperioden bedrev en medveten politik för att minska klyftorna mellan män och kvinnor och mellan dem som har god och knapp ekonomi. Problemet är dock att trots det som statsministern säger här sker det rakt motsatta. Fördelningsprofilen i regeringens vårändringsbudget är nästan lika dålig som i M-KD-budgeten. Den går åt precis fel håll. Både statsministern och jag vet att om man tar bort värnskatten räcker inte pengarna till de nödvändiga satsningarna på välfärden. Det är inte bara de som tjänar mest som vinner. Det är storstäderna som vinner och landsbygden som förlorar. Där är det inte många som betalar värnskatt. Där läggs Arbetsförmedlingens kontor ned i stället. Detta är regeringens politik, vad statsministern än säger. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Min fråga kvarstår: Kan man vara nöjd med den sortens politik, som faktiskt gynnar dem som har det absolut bäst men missgynnar många låginkomsttagare? Jag tycker att det är bra att vi säkerställer pengar till den generella välfärden och höjer bidragen till kommunerna och landstingen regelbundet, med 5 miljarder . Det är bra med en rejäl satsning på sjukvården och på skolan och att höja de lägsta pensionerna och ta bort den orättvisa pensionärsskatten. Det är mycket bra att bygga ut bredband runt om i vårt land. Det är bra att bygga järnvägar och vägar och att ha pengar till att renovera vägarna. Det är bra att satsa mer pengar på att människor kommer i arbete. Ju fler som kommer i arbete, desto mindre ojämlikhet. Enskilda inslag i skatterna vet vad jag tycker om. Det är jag helt öppen med. Men vi ska också prata om en skattereform. Om tycker att och budget är lika bra förvånar det mig storligen. Men det är ju det alternativ som finns. Herr talman och statsministern! anmäldes omkring 8 000 våldtäkter och försök till våldtäkter till polisen. Den siffran beskriver alltså enbart anmälda brott. kan man i Nationella trygghetsundersökningen utläsa att andelen kvinnor i ålderskategorin som uppgav att de utsatts för allvarliga sexualbrott uppgick till . Detta indikerar ett mycket stort mörkertal när det gäller sexualbrott. Många kvinnor vågar inte eller orkar helt enkelt inte anmäla. Det finns omkring 4 miljoner kvinnor i i åldrarna . Det innebär att närmare 100 000 kvinnor i denna ålderskategori utsattes för ett allvarligt sexualbrott 2017. NTU intervjuar 200 000 personer. Undersökningen genomförs av regeringens egen myndighet, . Brå skriver själv att utifrån undersökningens resultat kan slutsatser dras för hela befolkningen i ålderskategorin . Jag finner dessa siffror över sexualbrott ganska skakande, vilket jag också gav uttryck för i partiledardebatten i Agenda . Din minister har mot bakgrund av detta bland annat hävdat att jag "lite löst slänger mig med statistik" och att jag därigenom orsakar oro och missförstånd. På Twitter delade hon en artikel med rubriken . Man skulle enkelt kunna returnera själva frågan till Strandhäll, vilket är lite extra pikant med tanke på de diskussioner som just nu förs om henne i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Min fråga till statsministern i är tvådelad och lyder: Delar statsministern uppfattningen att det finns ett stort mörkertal när det gäller allvarliga sexualbrott, och finns det någon annan statistik som är mer tillförlitlig än den som Brå presenterar? Huruvida det finns någon annan statistik kan knappast betraktas som en allmänpolitisk fråga. Men vi måste ändå hålla oss uppdaterade så att vi vet vad som händer. Vi vet dessvärre mycket väl att det är en otrolig mängd kvinnor - är det var fjärde eller var femte? - som blir utsatta för våld, både våldtäkter och annat våld, också i nära relation. Detta är inte acceptabelt. Av det skälet har regeringen beslutat om en strategi mot mäns våld mot kvinnor. I detta ingår naturligtvis också våldtäkter. Vad vi har att göra är att se till att vi har skärpt lagstiftning på området. Vi har också infört en ny regel som innebär att fler kommer att fällas för våldtäkt. Vi har redan sett verkan av detta. Jag hoppas att det också har ett preventivt syfte. Vi ska också stärka polisen, så att man tidigare tillvaratar de bevis som måste tillvaratas för att det ska kunna leda till fällande dom. Undervisningen av åklagarna ska stärkas liksom domstolarnas kompetens att döma i den här typen av ärenden. Vi kan aldrig någonsin acceptera våldtäkter eller annat våld mot kvinnor över huvud taget, naturligtvis. Jag tror att vi tillsammans kan hitta mer att göra för att stärka det arbetet. Det är helt nödvändigt. Vi har antagit en mångårig strategi. Den tänker vi fullfölja och jobba med. Kvinnor ska inte behöva känna sig hotade eller bli utsatta för våldtäkt över huvud taget. Jag tackar för det inlägget från statsministern, som jag i mycket instämmer i. Men jag tycker ändå att det är en ganska allmänt hållen fråga huruvida statsministern håller med om att det finns ett stort mörkertal när det gäller allvarliga sexualbrott och om statsministern håller med om uttalande att mitt användande av Brås statistik och Nationella trygghetsundersökningen skulle vara att lite löst slänga sig med statistik. Och finns det i så fall någon annan statistik som statsministern menar att man bör använda i stället för Brås nationella trygghetsundersökning? står bakom misstroendevotum och det initiativ som de har tagit . Vårt förtroende för är förbrukat. Men det finns många anledningar att ta upp frågan hur det är med statsministerns förtroende för , mot bakgrund både av misstroendevotumet och av det här agerandet och hennes uttalande om Brå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Först och främst gäller vid varje given tidpunkt att statsministern har förtroende för sina statsråd tills annat är uttalat. Det är precis klart. När det gäller statistiken är jag helt övertygad om att det finns ett mörkertal. Jag vet dock inte hur stort det är, och exakt vilken statistik som visar rätt vet jag inte. Dessvärre finns det också i nära relationer både våld och sexuellt våld. Det är en tragedi i sig, och därför måste vi arbeta så strategiskt och målmedvetet som vi kan och se till att sjukvården, polisen och alla delar av samhället hjälps åt för att vi ska komma till rätta med detta och få ett stopp på mäns våld mot kvinnor. Herr talman och statsministern! EU-valet närmar sig, och det blir allt tydligare att vi alla har ett politiskt ansvar för att knyta länder närmare varandra. Därför är det förstås glädjande att EU ser tågsträckningen Köpenhamn-Göteborg-Oslo som särskilt prioriterad. Jag vet att regeringen har varit bidragande i detta. Det är förstås viktigt för , som är ett logistiskt nav för hela med godstrafik genom hamnen och över norska gränsen till . Därför är min fråga: Om nu EU prioriterar denna sträckning - det är ju uppenbart att EU gör det - hur kommer det sig att den inte prioriteras i den nationella infrastrukturplanen? Det har antagits en nationell plan för framtida investeringar i infrastrukturen, den största någonsin, mig veterligen. Det finns oerhört många behjärtansvärda projekt att satsa på. Precis som sas här har väst också fått en del av detta, som sig bör, inte minst muddringen av inloppet till hamn. Det är oerhört viktigt att ha en bra hamn som kan både sända iväg och ta emot gods. Det görs också andra förbättringar i planen, och det har gjorts mycket fram till . Den västra delen av ska, precis som resten av , ha sin del av infrastruktursatsningarna. Det är oerhört viktigt. Sedan kommer vi inte att få rum med allt, och jag kommer inte att kunna alla projekt som ingår i den nationella planen. Men det är helt klart att de infrastruktursatsningar vi gör ska gälla hela . Detta är förstås oerhört angeläget. är ett logistiskt nav. Det går mer transporter över än över . De går inte på räls utan på däck. Detta är oerhört angeläget att fixa, känner jag, inte minst med tanke på de klimatutmaningar vi står inför. Är det inte möjligt att i nästa revidering av planen skjuta till statliga pengar, eller kan vi öppna för alternativ finansiering av infrastrukturprojekt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Investeringarna i infrastrukturen syftar bland annat till att föra över så mycket godstrafik som vi kan från väg till järnväg. Därutöver kommer vägarna alltid att behövas. Lastbilstransporter kommer också att behövas, för vi har inte järnväg överallt, och då måste vi se till att de transporterna också är så rena som möjligt och att lastbilarna är så rena som möjligt. Jag kommer inte att uttala mig om någon förändring i den plan som föreligger. Den diskussionen får föras i vanlig ordning. Innan jag kom in i 2014 arbetade jag som yrkesofficer inom armén. Det är därför med viss spänning och stigande förvåning som jag följer turerna kring Försvarsberedningen och dess rapport. Med undantag för när de borgerliga partierna gjorde värnplikten vilande, med minsta möjliga majoritet i denna kammare, har försvarsbeslut alltid fattats i bred politisk enighet. Den här gången finns det också en unik enighet mellan åtta partier om att försvaret behöver tillskjutas mer resurser. Det finns till och med en enighet om hur stora de behoven är. Ändå väljer fyra partier att markera sitt avståndstagande. Försvarsberedningen har identifierat de behov försvar har. vet vi att befolkningen blir allt äldre. Vi vet att vårdköerna är alltför långa och att för få brott upp. Min fråga till statsministern är: Hur ser statsministern på konflikten mellan olika behov? Och vilka områden ser statsministern att vi behöver satsa på framöver? Vi är tacksamma för det arbete som har gjorts i Försvarsberedningen. har vi en enig beredning i fråga om själva innehållet och riktningen på detta. Jag tycker också att det var synd att inte alla partier ville skriva under, när den här enigheten finns. Vi kommer nämligen ändå att behöva göra en väldigt noggrann analys av detta. Det behöver vi göra av det skäl som pekar på, nämligen att samhället har många olika och riktigt stora behov. Vi måste förbättra för pensionärerna. Vi har alldeles för många pensionärer som har det för knapert ställt. Äldreomsorgen måste naturligtvis också förbättras. Vi har en sjukvård som inte levererar det som den ska leverera. Skolan måste bli bättre. Vi ska bygga vägar. Vi ska bygga järnvägar. Vi ska bygga ut bredband. Vi ska bygga bostäder. Jag nämnde sjukvården, men det handlar också om psykiatrin. Det finns alltså oändliga behov. Av det skälet måste vi lägga alla behov bredvid varandra och se: Hur ska vi prioritera? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är ett starkt politiskt fokus på polisens kapacitet. Den är naturligtvis oerhört viktig och central. När polisen får mer resurser och blir mer effektiv i kombination med att vi höjer en lång rad straff måste vi också se till att Kriminalvården har de resurser som de behöver för att klara sitt uppdrag. Det är en oerhört viktig brottspreventiv myndighet, men det är också en myndighet som är väldigt pressad. När jag besökte Fosieanstalten berättade de att de har dubbelbeläggningar, och så ser det ut över hela landet. Jag skulle därför vilja fråga statsministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att Kriminalvården ska få bättre förutsättningar att klara sitt uppdrag, inte minst ur perspektivet att fler unga vuxna döms och att de ska få möjlighet att komma ut bättre rustade efter avtjänat straff.