kam-ud · H6C120190213ud · 2019-02-13 09:00:00 — Det är genom de stora inkomsterna från fosfat, ett rikt fiske och andra västsahariska tillgångar som kan finansiera sin ockupation och fortsätta sitt systematiska förtryck av den västsahariska befolkningen. tvingas Polisario att gå tillbaka till domstolen och starta en ny process. måste noga följa processen och stå upp för västsaharierna och folkrätten fullt ut . Ett första viktigt steg är att skyndsamt agera för att de statliga AP-fonderna ska dra tillbaka sina investeringar i bolag som verkar på ockuperad mark. Den måste också se till att svenska företag inte handlar eller verkar i det ockuperade . Regeringen måste säkerhetsställa att inte indirekt finansierar ockupationen. har illegalt ockuperats av . Det är en ockupation som strider mot FN:s vilja och den i . slöts ett vapenstillestånd, och parterna kom överens om att hålla en folkomröstning övervakad av den . har dock gjort sitt yttersta för att sabotera och förhala processen. Under slutet av , 2018, återupptogs samtalen mellan parterna i under ledning av FN:s sändebud , och en andra samtalsrunda är planerad . Men för att samtalen ska bli framgångsrika behövs ett engagemang från omvärlden. För en gångs skull finns det anledning att lyssna till säkerhetspolitiska rådgivare . Han är en person med stor kunskap om som FN-ambassadör för och medarbetare till , som låg bakom den tidigare fredsplanen. Bolton menar att den här folkomröstningen, som beslutades , måste komma till stånd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Det allra viktigaste som kan göra i det här läget är att trycka på i FN och i andra internationella sammanhang, inte minst i sina bilaterala kontakter, för att se till att folkomröstningen blir av. Det finns ingen annan hållbar lösning. måste även agera för att ska få mandat att övervaka de mänskliga rättigheterna. Det är mycket som står på spel. Om de västsahariska representanterna körs över finns det stor risk för att vapenvilan bryts. Det västsahariska folket börjar få nog, och allt fler röster höjs för att återuppta den väpnade kampen. Världen behöver inte ytterligare en väpnad konflikt. Världen behöver fredliga lösningar med respekt för folkrätten. av ockupation är det hög tid att västsaharierna får tillbaka sitt land. Men då kan inte omvärlden förhålla sig passivt, utan måste agera. Det är ett par liberaler som har varit uppe i talarstolen före mig här i kammaren . Det har fallit på min lott att tala lite kort om de nedrustningsambitioner som regeringen presenterat på kärnvapenområdet. Det finns sannerligen mycket att göra, fru talman. Vi har nystartsavtalet, som ska sättas igång . Vi har icke-spridningsavtalet, som tyvärr har fört en något tynande tillvaro . Därtill stödde tillkomsten av det som kallas för kärnvapenkonventionen eller NBT. Sedan vi gjorde det har frågan varit föremål för en utredning. kom ambassadör med sitt betänkande, fru talman. Det är onekligen sällan man ser en så total sågning från en utredares sida som när det gäller frågan huruvida ska tillträda och underteckna den så kallade kärnvapenkonventionen. Dels pekar ambassadör på att detta underminerar de existerande nedrustningsregimerna, dels menar han att det försvårar samarbetet med närmaste vänner, varav en del - , och - har kärnvapen. Det torde vara bekant för alla i den här kammaren att samtliga kärnvapennationer varken dementerar eller bekräftar förekomsten av dessa vapen i de plattformar som de övar med. Skulle tillträda kärnvapenkonventionen är det min bedömning att en försvarsmaktsövning som den som genomfördes , , inte vore möjlig, åtminstone inte med deltagande av och . Trots denna totala sågning av möjligheten att tillträda konventionen har regeringen ändå bestämt sig för att skicka ut utredningen på remiss. Detta, fru talman, innebär att osäkerheten fortsätter om var befinner sig i förhållande till konventionen, vilket drabbar våra säkerhetspolitiska samarbeten. Visionen om en kärnvapenfri värld är viktig. Men vi får aldrig landa i en situation där och har sina kärnvapen kvar medan de västliga demokratierna har avvecklat sina. Nedrustning på kärnvapenområdet måste ske balanserat, och transparent. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt är ordförandeland i 2019. Den svenska delegationens ordförandeskapsprogram för året lyfter fram betydelsen av demokrati i och det breda folkliga samarbetet genom att sätta fokus på dagsaktuella frågor där ländernas samarbete ger mer än om vi agerar varje land för sig. Samarbete ger nordisk nytta. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, att utbyta erfarenheter inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. De fyra huvudområdena är jämställdhet, en förutsättning för demokrati - jag vill också påminna er om att det är ett seminarium om jämställdhet i förstakammarsalen i regi av digitalisering och digital kompetens - nya förutsättningar för demokratin klimat - gränsöverskridande och förutsättning för demokrati och hållbar utveckling. Jag vill nu tala om som världens mest integrerade region. De nordiska statsministrarna enades 2016 om att sätta ett ambitiöst mål för . Våra fem länder och tre självstyrande regioner har helt unika förutsättningar att bli just världens mest integrerade region. har enats om en handlingsplan för mobilitet 2019-2021. Mobiliteten, den fria rörligheten, är fundamentet för det nordiska samarbetet. När bildades med de fyra länderna , , och var en gemensam passunion ett av de första och viktigaste besluten. Därefter grundades en gemensam arbetsmarknad. Jag ska naturligtvis inflika att blev medlem 1955. Jag har fått förtroendet att representera i Nordiska ministerrådets gränshinderråd. har i uppdrag att utreda och genomlysa gränshinder och ta fram möjliga lösningar som sedan ska beslutas av de olika regeringarna. Uppdraget till är att klara av 8-12 hinder . löstes 14 gränshinder. Det går således bättre och bättre . har också fått ett förstärkt mandat att i dialog ställa större krav på regeringarna att bidra med såväl energi som beslutskraft för att lösa ut hinder. Jag ska belysa några ämnesområden som har prioritet i handlingsplanen. Ett av dessa områden är digitalisering som ett stöd för ökad mobilitet. En av utmaningarna är att finna en gemensam digital betalningslösning som fungerar i alla de nordiska länderna, en nordisk bank-id-lösning. Det finns en pilot, och det pågår ett intensivt arbete för att implementera den. Många som gränspendlar alternativt flyttar till andra nordiska länder möter utmaningar i såväl att öppna bankkonton som att betala räkningar över gränserna. Det här kan vara en modell för att förenkla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Utbyggnaden av 5G är väsentlig för att främja och stödja framtidens digitala möjligheter och säkerställa lösningar på kommande utmaningar, men det finns givetvis utmaningar i som inte fixas genom övergången från 4G till 5G. Tillgängligheten och tillgången till digitala lösningar för alla nordbor förknippas fortfarande med brister. Utbyggnadstakten måste framgent vara hög. Det har därför bildats ett ministerråd för digitalisering, med fokus på och även . De tre viktigaste områdena är gränsöverskridande digitala tjänster, digital innovation riktad mot företag och genomförandet av EU:s digitala inre marknad. Det är också uppfattning att man behöver belysa integriteten på nätet, ägarkoncentrationen och de stora företagens insamling av kunddata. Bara en sådan sak som gemensamma regler för dataroaming är svårlöst. Både och står utanför . Jag vill säga något om nordiskt språk- och kulturutbyte som en möjlighet för mobilitet. Vi vet med säkerhet att skandinaviskan som språk möter betydande utmaningar. När bildades var det helt självklart att alla pratade skandinaviska, men så är det inte . Många boende i nordiska länder väljer hellre att tala sitt nationella språk i kombination med engelska. Den utmaningen kräver betydande informationsinsatser för att stärka skandinaviskans ställning som en väsentlig grundbult för mobilitet och gemensam arbetsmarknad. En viktig del är möjligheten att studera på skandinaviska i de olika länderna. Den gränskryssande infrastrukturen är avgörande för hur ska utvecklas till den mest integrerade regionen i världen. Det finns 26 olika utpekade projekt som skulle kunna sjösättas om de olika regeringarnas transportministrar påbörjade nödvändiga prioriteringsarbeten för att främja utbyggnaden av gemensamma järnvägslinjer som långsiktigt skapar möjligheter till hållbar gränspendling och godstrafik. Utskottet för tillväxt och utveckling i förväntar sig att transportministrar skyndsamt återupptar samtalen om att finna gemensamt prioriterade infrastrukturlösningar. Vi beklagar att samtalen delvis har avstannat, när så mycket kan påbörjas och ge såväl nationella som nordiska mervärden till nordbor och företag. har vi också fått information om att transportministrarna sannolikt kommer att träffas , vilket vi ser mycket fram emot. Vi hoppas att det ger nya resultat och spännande planer. Jag vill i mitt anförande uppmärksamma att det är exakt det så kallade slöts. Trots detta har illegala annektering av och den militära aggressionen mot oförtrutet fortsatt till denna dag. har till och med även utvidgat konflikten till , bland annat genom att angripa och beslagta ukrainska örlogsfartyg och sjömän. Detta ska givetvis fördömas. Det ryska folkrättsbrottet har begåtts till priset av över 13 000 döda, 30 000 skadade och 1 ½ miljon internflyktingar i . Det är djupt beklagligt. börjar i nu breda ut sig en trötthet, eller en så kallad fatigue, kopplad till situationen i . Också detta är djupt oroväckande. Det finns politiska krafter både till höger och till vänster i länder som , , och som säger att det nu är dags att normalisera relationerna med genom att ta bort sanktionerna och handelsrestriktionerna och återigen försöka stärka de diplomatiska banden med landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Självklart vore det både angeläget och önskvärt att EU hade goda relationer till , men inte till vilket pris som helst och inte på bekostnad av våra grundläggande värderingar och långsiktiga intressen. måste leva upp till . EU behöver i stället öka trycket genom fler riktade sanktioner mot som vi borde stärka det säkerhetsfrämjande stödet till . Ytterst handlar allt detta om att precis som alla andra europeiska länder måste bedömas och hållas ansvarigt för sina utrikespolitiska vägval. Det finns åtminstone fem faktorer i den ryska utrikespolitiken som gör till landet annorlunda inom den europeiska säkerhetspolitiken. För det första finns det bara ett land i som med militärt våld har ritat om den europeiska kartan inte mindre än två gånger . För det andra finns det bara ett land i som försöker genomföra lönnmord på avhoppade agenter med massförstörelsevapen. Även detta har skett två gånger på EU:s territorium. För det tredje finns det bara ett land i som bedriver systematiska desinformationsoperationer riktade mot EU genom så kallade trollfabriker och Twitterbottar. För det fjärde finns det bara ett land i som har satt i system att angripa och påverka fria och allmänna val. , , och har alla upplevt dessa riktade angrepp mot demokratins hjärta. För det femte finns det bara ett land i som hotar, övar och tränar med kärnvapen. Det är totalt oacceptabelt. Både , och har blivit utsatta för dessa direkta eller förtäckta hot och även en del av övningarna. Alla dessa faktorer i den ryska utrikespolitiken får genomgripande konsekvenser för och säkerhet. Och det finns inga tecken på att konfrontationspolitik gentemot väst kommer att avta i vare sig styrka eller omfattning inom överskådlig tid. Av detta behöver vi ta intryck och dra nya säkerhetspolitiska slutsatser. Det är därför bra att det finns en samsyn i den här kammaren om att behöver ett starkare försvar. Det gäller även att vi ska stärka det psykologiska försvaret mot desinformationsoperationer. Huvuddelen av partierna i anser att ska fortsätta att fördjupa sitt bilaterala militära samarbete med och stärka partnerskapet med Nato. Vi har även i bred politisk enighet välkomnat att nu ökar sin militära närvaro i vår del av . Det är bra för fred och säkerhet. Däremot är vi är djupt oeniga i denna kammare när det gäller om självt ska bli medlem av Nato. Jag har respekt och förståelse för att det finns olika åsikter i denna fråga. Men jag har i ljuset av ökade behov av försvarssamarbete inte någon större förståelse för dem som anser att det inte spelar någon roll om avhänder sig möjligheten att bli Natomedlem genom att tillträda konventionen mot kärnvapen. Vidare skulle ett sådant tillträde naturligtvis kraftfullt försvåra vårt militära samarbete med , som ju är vår andra livlina i det svåra och bräckliga säkerhetspolitiska landskap som vi har att hantera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Därför tycker jag, till skillnad från utrikesministern, att det är bra att har varit tydligt mot med att det kommer att få konsekvenser för det militära samarbetet mellan och om vi tillträder konventionen. Vi vill veta om det, eller som utrikesministern själv sa i sitt anförande : It takes two to tango. Jag tror att det är viktigt att vi får klarhet i detta. Allt det jag nu har sagt framgår i princip också svart på vitt i utredning. Jag vågar påstå att det inte finns någon annan fråga som har så långtgående och genomgripande konsekvenser för säkerhetspolitiska handlingsfrihet som ett tillträde till förbudskonventionen. Jag välkomnar därför utrikesministerns besked att regeringen främst kommer att verka för nedrustning i andra konstellationer, till exempel med , samt att huvudspåret för kommer att vara icke-spridningsavtalet. Jag kunde inte låta bli att begära replik, för och jag kommer från samma valkrets och har äran att ofta diskutera försvars- och utrikesfrågor i valrörelser och i andra trevliga debatter. Utifrån resonemang om kärnvapenkonventionen vill jag ställa en tydlig och rak fråga: När anser att kärnvapen ska användas för att gynna intresse och skydda ? Aldrig, hoppas jag givetvis. Jag tyckte att var klok och balanserad i sitt inlägg när det kommer till kärnvapen. Vi vill också verka för en kärnvapennedrustning, och det har även Nato åtagit sig att göra. Men vi tror inte att det är nyttigt att genomföra en unilateral nedrustning av de franska, brittiska och amerikanska kärnvapnen, för risken är då att vi utsätts för kärnvapenutpressning av . Vi har sett att är landet annorlunda när det kommer till kärnvapen. Det finns bara ett land i som hotar, övar och tränar med kärnvapen, och det är . Vi vill inte leva på nåder under hotet av dessa kärnvapen. Jag hoppas att har rätt i att kärnvapen aldrig kommer att behöva användas för svenska intressen. Men vi ser ändå en förskjutning från borgerligheten, där man vill ansluta sig till Nato och komma in under ett kärnvapenparaply med andra länder. Man ser framför sig ett scenario där använder kärnvapen som ett hot eller på annat sätt, och man anser därför att man behöver ha kärnvapen i sin arsenal. Risken med detta är framför allt att man förstör hela mänskligheten. Det är det som vi aldrig får komma ifrån. Bara ett enda kärnvapen, oavsett om det är litet eller stort, skulle få förödande konsekvenser. De två atombomber som redan har använts gör att otroligt många människor, ungefär 200 000 människor, behöver vård för sina skador från kärnvapen. I slår fyra forskare fast fyra oklarheter i den utredning som har kommit. Jag tror att det är viktigt att vi inser i debatten att utredningen definitivt inte ger alla svar i frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Jag brukar försöka vara lite lustig och säga att och jag bor i samma län, men när det kommer till säkerhetspolitik brukar det kännas som att vi befinner oss på olika planeter. Men inte den här gången, för jag delar beskrivning att kärnvapen är fruktansvärda vapen som vi gemensamt måste arbeta för att rusta ned. Mer behöver göras kopplat inte minst till NPT-konferenserna, för där har man inte nått fram till någon slutkonvention vare sig 2015 eller 2017. Naturligtvis måste trycket på kärnvapenstaterna öka; jag har inte någon annan uppfattning än . Detta är också jätteviktigt kopplat till , som snart kommer att inledas. Jag konstaterar att det finns flera aktörer som är ute och diskrediterar utredning. Jag blir lite beklämd av det, för är en mycket erfaren diplomat som har skrivit en i mina ögon mycket insiktsfull utredning. Jag tycker att de här aktörerna i stället borde fokusera på att skriva vederhäftiga remissvar snarare än att försöka diskreditera utredningen i sig. Vi lever i en värld där demokratin urholkas, högerextremismen ökar och de ekonomiska klyftorna ökar ännu mer. Därför är det viktigare än någonsin att tar ledningen i arbetet för att stärka skyddet av mänskliga rättigheter och arbeta för ett hållbart företagande i och världen. Vi har globaliserat kapital men inte mänskliga rättigheter. Flera organisationer vittnar om de rådande förhållandena. skriver om "usla arbetsförhållanden i leverantörsled, brist på fackliga rättigheter, barnarbete, slaveri, stöld av land och vatten, tvångsförflyttningar och företag som förvärrar väpnade konflikter". De fortsätter: "Om du protesterar och kräver dina rättigheter är det vanligt att du utsätts för hot, trakasserier och inte sällan riskerar du att dödas. Är du kvinna är du extra utsatt. Helt enkelt en verklighet där företag kränker mänskliga rättigheter, där fina ord i hållbarhetspolicies inte har omsatts i handling och där stater sätter företagens intressen före lokalbefolkningens." En mycket akut fråga som lyfts upp globalt och i denna kammare är miljö- och klimatkrisen och dess konsekvenser. har ambitionen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Elbilar är en viktig del av det här och ett viktigt steg i den gröna omställningen för att bland annat garantera en hållbar trafik . Men framställningen av elbilar och elbilsbatterier är långt ifrån en grön och rättvis affär. När vi arbetar med politiska reformer för att uppnå miljömålen är det viktigare än någonsin att beakta hur de beslut vi fattar påverkar resten av världen. Att premiera miljövänliga fordon som elbilar för att uppnå miljömålen är ett viktigt steg i rätt riktning men bara om vi kan säkerställa att dessa fordon är tillverkade på ett hållbart sätt. För att tillverka elbilsbatterier för framtidens gröna trafik krävs det en metall som heter kobolt. Över hälften av världens kobolt utvinns i i , ofta under vidriga förhållanden. är ett av världens rikaste länder när det gäller tillgången på värdefulla naturtillgångar. Men trots det räknas landet som ett av de fattigaste i världen. Det mesta av mineraler säljs i västvärlden, till exempel till . Internationella banker och skatteparadis hjälper också till att överföra och gömma de enorma summor som stjäls från - pengar som skulle kunna bidra till att utveckla landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt För inte så länge sedan publicerade ett reportage om hur barnarbetare så unga som och fattiga kongoleser arbetar för utländska företag utan vare sig hjälm eller annan skyddsutrustning i farliga gruvor för att utvinna kobolt. Människor mister livet i trånga tunnlar när de desperat försöker gräva fram metallen och tunnlarna rasar. Kobolten används till batterierna till just de elbilar som såväl som vi politiker vill att folk ska köpa i . Alla talar om elbilar. Man talar om Tesla och , men sällan hör man någonting om de oacceptabla och inhumana arbets- och livsvillkor som dessa utländska företag utsätter människor för. Enligt organisationen arbetar minst 7 000 barn med kobolt i ett distrikt i . Vi jublade när företaget meddelade att de ska bygga största batterifabrik i , vilket skapar över 2 500 jobb, och över att ska bygga in elmotorer i alla sina nya modeller. Men priset som betalas av barnen och gruvarbetarna som utvinner råvaran i ett avlägset hörn av är oacceptabelt högt. Vi måste ställa tydliga krav på att svenska företag ska leva upp till hållbarhetskraven, respektera mänskliga rättigheter och säkerställa rimliga arbetsvillkor oavsett var de har sin verksamhet. Kongolesiska barn är lika mycket värda som svenska barn, och därför ska vi aldrig acceptera barnarbete oavsett var i världen det sker. Konflikten i är en av de värsta i världen sedan . Men trots att 6-8 miljoner människor dött görs inte så mycket för att få slut på stridigheterna. Med tanke på västvärldens roll i kriget genom den fruktansvärda exploateringen av naturresurser har vi ett ansvar för att ta fram politiska reformer för att påverka grundorsakerna till konflikten. De rika länderna har ett ansvar att stoppa illegal handel och kapitalflykt. På samma sätt måste rika länder också föra en diskussion om hur stora multinationella företags verksamhet påverkar socioekonomiska och politiska förutsättningar i fattiga länder. Låt mig avsluta genom att återge vad fredsprisvinnaren har sagt: Det kongolesiska folket har blivit förödmjukat, kränkt och massakrerat i mer än två decennier inför det internationella samfundet. kan ingen säga att man inte vet vad som händer. När vi kör våra elbilar, när vi använder våra mobiltelefoner och när vi beundrar våra diamanter ska vi reflektera över priset som de kongolesiska barnen betalar när vi bortser från de mänskliga rättigheterna. är en terrororganisation som utfört terrormassakrer på judiska barn och är aktiv med terrorverksamhet i . I verkar Grupp 194, som är en samarbetsorganisation till DFLP och som mottar skattemedel från . partiledare har också gästat 194:s möten, och samarbete med den organisationen är väldokumenterat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt I sociala medier kan man ta del av information om att Momodou mottagit ett pris från DFLP. I där fotot är taget pryds väggen av organisationens fana. Anser inte att det är ganska problematiskt när han som ledamot av högsta beslutande organ hyllar en terrororganisation som DFLP och mottar pris av densamma och därmed används i deras propaganda? Det är förväntat att ställer en fråga som inte har med mitt anförande att göra. Jag talar om svenska och västerländska företag som åker ned till och bryter mot alla grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter, och då ställer en fråga som handlar om . Min kollega har talat om tidigare och berättat var vi står i frågan. Det säger mycket att inte vill prata om när svenska företag åker till och bryter mot lagstiftningen utan hellre vill prata om när afrikaner är i och hur man ska skicka tillbaka dem till . Det är det ni pratar om : främlingsfientligheten och den bild som jag och många i inte delar när det gäller mänsklighet och mänskliga rättigheter. Jag vill gärna höra tala om lagbrotten som pågår i . Ställ en fråga som handlar om det! Momodou har mottagit ett pris av en terroristorganisation. Jag förstår att det är obekvämt att stå här och svara för det, men trots det är det ett faktum att han har mottagit ett pris från en terroristorganisation som har utfört terrordåd. I Maalotmassakern 1974 dödades 25 personer varav 22 var judiska barn. Grupp 194 som är samarbetsorganisation och som har samarbete med hade ett arrangemang i i , och man skriver på sin hemsida att sista delen av evenemanget var en visning av en film om Maalot som återger DFLP:s heroiska, revolutionära beväpnade styrkors heroiska operation i Maalot Tarshiha. Detta är alltså en organisation som Momodou har tagit emot ett pris av. Jag tycker att han är skyldig svenska folket och dem som har röstat in honom i riksdag att svara på hur man kan ta emot ett pris från en terroristorganisation. Jag konstaterar återigen att inte är intresserad av mänskliga rättigheter i , som hela mitt anförande handlade om. När det gäller och är ståndpunkt väldigt tydlig.