kam-fs · H6C120190613fs · 2019-06-13 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Näringsminister (S) Utrikesminister (S) Minister för internationellt utvecklingssamarbete (MP) Kultur- och demokratiminister (MP) Näringsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag vänder mig till utrikesminister . Jag tror att det finns en stor uppslutning i kammaren bakom att vi ska använda olika former av europeiska samarbeten för att trygga fred och säkerhet. Sedan finns det ju initiativ både inom EU och utanför. Ett utanför, men ändå inom ramen för , är det franska initiativet European Intervention Initiative, EII. Där har ett antal länder, totalt tio elva stycken, gått samman. Det lanserades och består bland annat av , , och . Jag har återkommande ställt frågor om detta. Då har svaret varit att så länge vi har en övergångsregering är det inte möjligt att gå med. Då är min fråga till utrikesministern: var ju i . Hade det inte varit ett utmärkt tillfälle för en signal om att också kan bli medlem av detta samarbete, det franska initiativet EII? Vi är positiva till detta. Det är lite oklart huruvida man var positiv till att det skulle ha skett eller till själva initiativet. Men då ska jag komplettera min fråga. Jag ställde också en skriftlig fråga och fick då svaret från utrikesministern att har en pågående, nära och konstruktiv dialog med om initiativet. Det är alltså typ sedan. Kan det vara så att skälet till att vi inte blivit medlem i EII är oklarheten kring det så kallade kärnvapenförbudet, att inte vill släppa in så länge inte kan ge ett klart besked om det så kallade kärnvapenförbudet? Nej, nu hittar på någonting som låter jättekonstigt. Vi har signalerat, också under besöket i , att vi är intresserade av att gå med. Det har vi även meddelat vid ett annat tillfälle när satt med, nämligen i . Vi avser att gå med i det här initiativet. Min fråga går till statsrådet . kommer att besluta om en förlängning av den tillfälliga migrationslagen. Den vänsterliberala alliansen har dessutom klämt in en uppluckring av kraven för anhöriginvandring. Tusentals migranter utan flyktingstatus ska få ta hit sina anhöriga i stället för att återförenas i hemländerna. Och i stället för fullt rimliga krav på att migranter ska ordna försörjningen av sina anhöriga blir det kommunernas uppgift att ordna boende och bidrag till tusentals nya anhöriginvandrare. När humanismen är skattefinansierad handlar det i slutänden om prioriteringar. Den senaste månaden har det kommit flera larmrapporter om usla kommunala ekonomier. Min fråga till ministern är: Vilka delar av kärnverksamheten menar regeringen att kommunerna ska dra ned på när anhöriginvandrare prioriteras? Vem ska prioriteras bort? Jag tackar för frågan. Vi ska ha ordning och reda i migrationspolitiken. Det är en fråga som den här regeringen och regeringen , under föregående mandatperiod, har jobbat med. Vi har gjort stora förändringar i lagstiftningen i akt och mening att få ordning och reda och se till att det är just de som har asylskäl som får stanna. Detta är naturligtvis någonting som förändras. Jag vet av egna erfarenheter att det som kan vara lugnt på ett ställe särskilt i dessa föränderliga tider kan förändras snabbt. Om detta kommer regeringen inte att tveka en sekund: och reda är det vi kommer att driva. Den sverigedemokratiska idén är att man ska ställa det mot insatser i kommunerna. Då ska de som lyssnar veta att varje gång har chansen att rösta om antingen mer resurser till kommunerna eller större skattesänkningar via en moderat budgetmotion blir det skattesänkningar via den moderata budgetmotionen. Mer resurser till kommunerna blir det via en socialdemokratisk regering. sa statsminister : "kan inte ha en mer generös lagstiftning än omgivande länder." Ändå ökar nu regeringen migrationstakten igen. Ändå skapar regeringen incitament för fler ankarbarn. När staten tar beslut som landar i kommunernas knä blir det problem. Så återigen: Vad föreslår regeringen att kommunerna ska prioritera bort till förmån för detta? tror jag att saknar situationen 2015, då de kunde skylla alla problem i vårt samhälle på en stor flyktingvåg. Så är det inte . Vi har fått kontroll över den situation som rådde 2015. Resurserna till kommunerna är en prioritering som görs i denna riksdag. Där står alltid på den sida som föreslår skattesänkningar, framför allt för de välbemedlade. Med en socialdemokratiskt ledd regering kommer vi alltid att fortsätta satsa på välfärdens verksamheter i kommunerna. Jag har en fråga till kulturminister . Fotboll är landets största publiksport. Den engagerar i hela landet och i alla åldrar. skapade herrlandslaget fotbollsfeber, denna sommar är det damlandslagets tur. Olagliga företeelser ska bekämpas oavsett var och i vilket sammanhang de förekommer. Något som dock inte ska bekämpas är publiken, supporterkulturen och engagemanget för laget man älskar. Polisen har utan någon som helst dialog med fotbollsförbunden, föreningarna och supportrarna aviserat bland annat matcher utan publik som en påtänkt åtgärd. Detta riskerar att skada elitfotbollen och därmed också breddfotbollen som spelar en viktig roll i vårt samhälle, inte minst för våra barn och unga. Vi ska ha trygga fotbollsmatcher med fantastisk stämning. Det skapar vi tillsammans mellan föreningar, polisen och supportrar. Min fråga är vad kulturministern anser om utvecklingen, som riskerar att skada såväl bredd som elitfotbollen. Tack för frågan, ! Vi har en väldigt positiv idrottskultur i . För fotbollen och för alla andra idrotter är självklart supporterkulturen en bärande del av detta. Det handlar om alltifrån att träffas och heja på sitt lag till olika kreativa uttryck på läktarna. Det är någonting som jag självklart bejakar till fullo. Sedan är bedömningen av vad som är farligt på våra arenor och hur polisen agerar för att hantera detta frågor som också behöver ställas till polisen. Jag tycker att det är viktigt att ordningen på läktarna hanteras i en klok och nära dialog mellan supportrar, elitklubbar, idrottsrörelsen och polisen. Jag tackar för svaret. Vi kan dock konstatera att så inte är fallet. Varken supporterföreningar, fotbollsföreningar, Svensk Elitfotboll eller får vara med i denna dialog. Detta sker numera mellan och polisen, vilket är något som har kritiserats väldigt mycket. Min fråga är helt enkelt om regeringen anser att man behöver vidta några åtgärder för att stimulera den folkrörelse som bredd- och elitfotboll är. Den situation som har varit , med en allmänt upptrappad stämning mellan supportrar och polis, har jag följt noggrant. Jag har också fört dialog med flera av parterna och kommer att fortsätta att göra så. Det är också viktigt att säga att regeringen har tagit initiativ för en lugn och trygg kultur på våra läktare. Jag tycker att det är väldigt viktigt att dialogen mellan parterna fortsätter. Den har återupptagits, och jag tycker att det är viktigt att den fortsätter och fördjupas. Min fråga går till statsrådet . I har vi kunnat följa hur folket genom icke-våldsamt uppror avsatte landets diktator , som varit efterlyst av ICC. styrs av den militära övergångsregeringen. Folket har fortsatt att protestera. svarade militären med att skjuta rakt in i folkmassorna och dödade därmed drygt 100 personer och skadade många fler. Militären har enligt flera oberoende uppgifter fått EU-biståndsmedel för att hindra migranter att ta sig vidare till och därifrån till ett EU-land. deltog jag i en interpellationsdebatt om detta och lyfte upp krav på att EU ska sluta att använda biståndsmedel till att hindra migration. behandlas långtidsbudgeten i EU, och det är uppenbart att ett av huvudsyftena med biståndet ska vara att få stopp på migrationen. Bistånd ska utgå från behov hos mottagarna, inte givarnas politiska intressen. Vad avser statsrådet att göra för att EU ska ändra sin inslagna linje? Situationen i är oerhört oroväckande. Den har gått från fredliga demonstrationer och samtal och förhandlingar mellan regering och de oppositionella för att få fram ett nytt, civilt styre till en situation med extremt mycket våld. Många människor har omkommit, och både regeringen och EU fördömer starkt den situation som har skapats. Vi anser att den nuvarande regimen bör ersättas med ett civilt styre. Man bör också se till att de som har tagit till våld rannsakas och döms i efterhand. De uppgifter som säger att EU:s bistånd har gått till militären stämmer dock inte. De undersökningar vi har gjort visar på något helt annat. Jag vill än en gång poängtera att ett av huvudsyftena med EU:s bistånd numera är att stoppa migration, även om de försöker att linda in det genom att hävda att de vill få bukt med grundorsakerna till migrationen. är en av de största biståndsgivarna per capita. Det svenska biståndet har också ett väldigt gott rykte; det håller hög kvalitet. Det ger möjlighet för oss att ta plats och våga styra bort EU från migrationshetsen till att ge bistånd utifrån mottagarnas behov. Avser statsrådet att se till att det blir så? Det svenska biståndet går till humanitära insatser och till civilsamhället. Ingenting går till regimen. Vi har också ett flertal gånger kontrollerat och haft pågående diskussioner för att se till att man skärper reglerna kring Vallettafonden, som diskussionen rör, och att inga medel går direkt till regeringen eller till militära insatser. Vi har fått garantier för det. Det är den tyska biståndsmyndigheten som sköter detta, och vi anser att vi har fått tillräckliga garantier för det. Min fråga går till statsrådet . Vi ser att kompetensbristen är ett av svensk arbetsmarknads allra största problem. kom med en rapport som antyder att vi tappar 34 miljarder på grund av företagens problem att attrahera kompetens. fortsätter kompetensutvisningarna, alltså utvisningar av högkvalificerade, yrkeskunniga människor på grund av bagatellartade misstag. Det är till och med så att detta nu röner internationell uppmärksamhet; man kommer hit och gör reportage om denna typ av utvisningar. När man frågar dem som har kommit till för att arbeta om de skulle rekommendera som ett land att komma till för att jobba säger sju av tio nej, bland annat med hänvisning till den osäkerhet som detta skapat. Min fråga till statsrådet är: När kommer regeringen att lösa denna situation så att vi slipper se dessa utvisningar? Tack, , för en viktig fråga! Detta är en fråga inte bara för Stockholmregionen, utan jag skulle säga att denna bild delas över hela landet . Det beror på att vi har historiskt höga sysselsättningstal i det här landet . Vi har överlägset högst sysselsättningsgrad i Europeiska unionen. Även om arbetskraftsutbudet har ökat är det inte tillräckligt. Det är ett antal saker som behöver göras. pekade på en av dem: att reformera systemet så att det blir mer rättssäkert och så att människor som kan bidra med expertis kan bidra till vårt samhälle och bygga sig ett liv här och göra det rättssäkert. Detta kommer vi, enligt januariavtalet, att jobba med. Men det räcker inte. Vi behöver reformera gymnasieskolan så att den hänger bättre ihop med arbetsmarknadsregionerna. Vi behöver också se till att snabba på de olika snabbspåren så att människor som redan finns i landet och som kommer att stanna i landet kan ta de jobb som är lediga. Detta är någonting som regeringen kommer att prioritera . Jag tackar för svaret. Det är förstås bra att reformera gymnasieskolan, men min specifika fråga gäller när regeringen kommer med det förslag man så länge har utlovat för att lösa situationen så att vi slipper se dessa kompetensutvisningar. De drabbar enskilda, de drabbar företagens förmåga att rekrytera nyckelpersoner och de sprider nu också en bild av att inte är ett bra land att komma till om man är en högkvalificerad person som faktiskt vill jobba. Jag tycker inte att det är bra. Det vore förstås inte bra om det vore så. Min bild är dock snarare att det finns väldigt många människor som gärna vill komma hit och att det finns väldigt många människor som gärna vill stanna här. Jag kan lugna med att vi har satt igång arbetet. Vi kommer tillsammans med och Liberalerna att se till att hitta lösningar på detta. Men även med det gjort och med det sagt kommer det inte att räcka. Kompetensbristen och det faktum att den svenska ekonomin och det svenska näringslivet går så bra gör att vi behöver göra ytterligare insatser för att det här ska fungera bättre . behöver fler företag. Med hjälp av näringslivet kan vi åtgärda skolan och äldreomsorgen och minska utanförskapet, eftersom vi får mer resurser ju fler som arbetar. En viktig faktor är det krångliga livet som företagare. Varje höjning av tröskeln till företagande, som gör att det blir svårare att våga ta steget eller för delen att utveckla sitt företag, är skadlig för tillväxten i landet. En företagare måste rätta sig efter 1 200 lagar och 2 200 förordningar. Av landets företagare tycker att reglerna har blivit krångligare - det är fler än i någon tidigare undersökning. Jag är visserligen glad att vi genom januariavtalet kommer att genomföra förenklingar för mikroföretagen, men min fråga till statsrådet är vilka konkreta åtgärder han som ansvarigt statsråd för regelförbättringar avser att genomföra. Det är precis som säger: Vi har, som en del av januariöverenskommelsen, en överenskommelse om att titta igenom reglerna och göra förenklingar för de minsta företagen. Min bedömning är att man behöver göra det sektor för sektor - för mindre, medelstora och stora företag. En av huvudanledningarna till detta är att vi just nu befinner oss i en väldigt snabb omställning tekniskt och att vi behöver göra en väldigt snabb omställning när det gäller klimatet. Då måste vi titta igenom våra regelverk och våra processer - är de lämpade för den tid vi befinner oss i? Min bedömning är att det inte är så. Dock är det viktigt att framhålla, fru talman, att vi också måste se vad dessa regler står för. Fyller de något syfte? Finns det något värde i dem som vi behöver ha med för framtiden? Det kan handla om miljövärden, hållbarhetsvärden, sociala värden med mera. Då måste man titta på om det går att göra på ett annat sätt. Jag är tämligen säker på att det går. Detta arbete har vi dock precis påbörjat, och jag fram emot att fullfölja det - också tillsammans med . Tack, statsrådet, för svaret! har publicerat sin årliga rapport, som visar hur företagens kostnader och konkurrenskraft påverkas av nya och ändrade regler. Resultaten visar på en fortsatt nettoökning av företagens administrativa kostnader. var det 600 miljoner. I dessa kostnader har inte kostnader förenade med dataskyddsförordningen räknats med. Kommer statsrådet att se till att företagens kostnader minskar? Svaret på frågan är att vi redan har inlett en sådan dialog med näringslivet. Vi ska nog göra vårt yttersta för att se till att det svenska näringslivet är konkurrenskraftigt. Jag skulle dock vilja komplicera frågan något. En anledning till att det har tagits fram fler regelverk den senaste tioårsperioden är finanskrisen och det som följde därefter. Många av regleringarna har tillkommit därför att det fanns brister inom finansbranschen med de effekter som uppstod. har det varit mycket fokus på penningtvätt. Vi måste se på om reglerna är riktiga och hur de används så att det blir bästa möjliga utveckling. Min fråga går till fru utrikesministern. Kärnvapen är de mest inhumana och destruktiva vapen som någonsin har funnits. Oavsett var dessa vapen används får det katastrofala följder för hela mänskligheten. Trots det har kärnvapenanvändningen blivit verkligare , och verkar möjligheterna till nedrustning helt ha avstannat. Därför vill jag fråga utrikesministern om det finns några förslag för att ta steg på vägen mot nedrustning. Hur kommer den konferens som genomfördes i att bidra till detta? Vi samlade 15 länder som diskuterade hur vi ska använda det viktigaste ramverk som finns för att kontrollera spridning och nedrustning av kärnvapen, nämligen icke-spridningsavtalet, NPT. Det var en bra diskussion om att vi behöver trycka på framför allt kärnvapenstaterna. Här samlade vi ett antal länder som är ambitiösa och vill någonting. I nästa skede ska vi se till att vi också vidarebefordrar de synpunkter vi har. Vi tror fortfarande att det finns en chans , när NPT ska ses över. Men vi är i ett farligt läge; man har börjat prata om kärnvapen som om de kan användas och man moderniserar sin redan existerande vapenarsenal. Därför behövs det att vi är med och skapar opinion mot kärnvapenanvändning och för nedrustning. Det har vi gjort, och har åtagit sig att organisera nästa möte med samma grupp av länder. Jag tackar för svaret, utrikesministern. Tack för initiativet till nedrustningskonferensen i ! Regeringens mål är en kärnvapenfri värld, och jag hoppas verkligen att ska fortsätta att vara ett ledande land i dessa frågor. Jag har en följdfråga. Tror ministern att de 15 inbjudna länderna kommer att arbeta aktivt i nedrustningsarbetet? Ja, det gör jag. Det här är länder som inser att klockan är , och vi behöver verkligen göra allt för att minska risken för ett oavsiktligt kärnvapenkrig. Därför är jag övertygad om att vi kommer att se en fortsättning på processen. Det gäller också diskussionen om ett förbud mot kärnvapen. Vi kommer att delta fullt ut i den debatten. Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . Det pågår förhandlingar om ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för havsrättskonvention om bevarande av och hållbar användning av marinbiologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion. Regeringen har uttryckt att den anser att förhandlingsprocessen är av stor vikt och är positiv till att EU ska ta en aktiv roll i de kommande förhandlingarna. Om jag har förstått rätt är vi mitt i processen, med två möten genomförda och två möten kvar. På vilket sätt bidrar till att ett ambitiöst avtal för att skydda biologisk mångfald på internationella vatten ska komma till stånd? Det här är en process som har pågått i FN ända . Vi tycker att det är bra att man nu har kommit till ett läge där det blir en regeringskonferens eftersom man ska förhandla fram ett nytt bindande avtal. Då ska man skydda den havsmiljön i havsområden som ligger utanför nationell jurisdiktion. Vi förhandlar som en del av EU, och våra representanter arbetar också för att position ska få genomslag i EU-positionen. Vi har också arrangerat olika seminarier i samband med förhandlingarna för att diskutera havsförvaltning och så vidare. Sida stöder också processen. Vi kommer att ta aktiv del i förhandlingarna, och vi gör det utifrån en syn på hållbar miljö, hållbart klimat och hav samt hållbart utnyttjande av havsresurser. Jag tackar utrikesministern för svaret. Vi ska inte ställa de stora utmaningar som finns mot varandra eftersom allt hör ihop. Ändå finns enormt många människor på planeten som får sin mat ur haven och som kommer att behöva fortsätta att få sin mat ur haven. Min förhoppning är att vi lägger så mycket resurser vi kan för att se till att det blir ett så bra avtal som möjligt så att havens resurser inte sinar. Det är helt riktigt. Det här är också ett sätt att uppnå ett av målen på Agenda 2030-dagordningen. Vi ska vara stolta över vad statsrådet har uträttat som en av dem som har synts mest i att driva frågan. Jag tror att vi alla oroas över all plast i haven och hur det ska gå för fisken. Vi behöver ta hand om våra havsresurser. Jag vill ställa en fråga till kulturminister . Den förra kulturministern skrev på 2015 att den dåvarande modellen med filmavtal skulle brytas upp och ersättas med statlig filmpolitik. Den filmpolitiska propositionen kom 2016. Det fanns då stora förväntningar i branschen att äntligen erhålla svar på de filmpolitiska utmaningarna som fanns då - och som finns . Men när propositionen kom saknades dessvärre svar på de stora utmaningarna. Propositionen innehöll förslag om att biobiljettens momssats skulle höjas från till . Statskontoret har analyserat hur har anpassat sin verksamhet till den statliga finansierings- och styrningsmodellen. Analysen är oroande eftersom den ger en bild av hur filmbranschen i de olika delarna fungerar . Därför har jag en fråga till ministern. Tack, , för frågan! Det är hur ett nytt filmavtal och en ny filmpolitik fungerar som jag förstår att frågan syftar på. Statskontorets rapport ger en bra bild av hur den nya filmpolitiken har gett bättre förutsättningar för och filmbranschen att verka i och vilka utvecklingsområden som finns. genomförde jag ett första högnivåmöte med olika aktörer inom filmbranschen, precis som den nya filmpolitiken innebär, och jag fick en bra lägesbild där. Statskontoret menar att den nya filmpolitiken har gett mer långsiktiga finansieringsförutsättningar och bättre förutsättningar att styra verksamheten genom färre mål, vilket också rimmar väl med principen om armlängds avstånd. Sedan finns vissa saker som vi ska fortsätta att skruva på, och kommer vi att återkomma med hur och när vi ska utvärdera filmpolitiken. Branschråden är oroande när man läser analysen och rapporten. Jag har också en fråga som handlar om produktionsincitamenten. Vi väntar på ett förslag att förhålla oss till. När kommer det? Branschråden är precis en sådan sak. Där har nu på uppdrag av regeringen ett ansvar att se hur man inom ramen för det befintliga systemet med branschråd kan genomföra vissa små justeringar som kan skapa bättre förutsättningar för branschråden. De olika aktörerna inom filmbranschen har skickat med sina inspel, och jag tycker att det finns en konstruktiv process framåt. Produktionsincitamenten är en fråga för kommande budgetarbete. kom public service-propositionen, som många av oss har väntat på. Många förslag - de flesta, faktiskt - går mer eller mindre på utredningens linje. Däremot är förhandsprövningen omdiskuterad. Förhandsprövningen går ut på att en ny tjänst som ska användas mer än ska godkännas av en myndighet som ligger direkt under regeringen. Regeringen har alltså möjlighet att avgöra vilket utbud av tjänster som public service-bolagen ska använda sig av. Regeringen vill nu återigen utreda frågan och flytta den framför sig. Varför gör man det? har dessutom kritiserat andra länder som man anser detaljstyr public services innehåll från politikernas håll. Vad är då skillnaden mellan förhandsprövning och den detaljstyrning av public services innehåll man kritiserar andra länder för? Ja, den nya propositionen kommer att ge bättre förutsättningar för en mer modern reglering av public service och bland annat stärkt lokal nyhetsbevakning. Jag är väldigt stolt över propositionen. Den ligger också, som konstaterar, nära kommitténs arbete. Förhandsprövning är ju ett system som vi har haft. Vi föreslår några justeringar av det systemet; bland annat minskar vi det prövningsbara området. Vi ger alltså public service-företagen större frihet att jobba med innovation och utveckling inom exempelvis sin verksamhet på de egna plattformarna på nätet. Det skapar bättre förutsättningar för public service att möta publiken nära och även en högre grad av frihet inom det digitala området. Vad gäller det slutliga beslutet för förhandsprövningen när nya, väsentligt större tjänster utanför kärnverksamheten införs kommer vi att titta vidare på det. Det har vi också aviserat i propositionen. Tack för svaret, ! Regeringen menar att man inte har för avsikt att detaljstyra public services innehåll och att man kommer att ha en intern och fungerande hållning om armlängds avstånd i dessa ärenden. Men har man tänkt igenom vad som skulle kunna hända med ett sådant system i ett scenario där en framtida regering vill missbruka denna bestämmelse för att just detaljstyra public service? Det får inte råda några som helst tvivel om public services oberoende. Den uppfattningen delar vi helt. Det är också därför detta är en fråga som vi vill titta vidare på.