kam-fs · H6C120190509fs · 2019-05-09 14:00:00 — Det hade ju varit smakligt om det hade följts av ett svar på frågan om varför man säger nej till den kvalitetsförstärkning som har gjorts för att stärka kvaliteten i lärarutbildningarna, om man nu är så engagerad i detta. När det gäller avhoppen har det också att göra med hur man får till sin verksamhetsförlagda utbildning. Den blir ju bättre om man har en bättre ekonomi för att hantera en verksamhetsförlagd utbildning. Vi får väl återkomma till denna diskussion. Min fråga riktar sig till miljö- och klimatminister . nuvarande strategi för den arktiska regionen är och formades efter dåtidens geopolitiska läge och möjligheter. En uppdatering gjordes 2016 som berörde klimat- och miljöfrågor men inte övriga frågor. är det 2019 och mycket har förändrats inom den arktiska regionen sedan den första strategin lades fast. har gått ut och påtalat att strategin är aktuell. Min fråga är därför: Ämnar regeringen arbeta fram en ny strategi som är aktuell i dagens geopolitiska och säkerhetspolitiska läge? Tack, , för frågan! är verkligen en region som tilldrar sig väldigt stort internationellt intresse. Vi märkte det på , där man inte kunde enas om en ministerdeklaration på grund av att motsatte sig alla skrivningar som hade med klimat att göra. Det är i sanning väldigt oroande att vi inte ska kunna samarbeta och erkänna det kanske allra största hotet mot den arktiska regionens flora och fauna och mot människorna där. Att utarbeta en ny strategi för är utrikesministerns ansvarsområde. Vi uppdaterar naturligtvis kontinuerligt alla utrikesstrategier som och regeringen har. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Då får jag tacka statsrådet så mycket för svaret. är det ju ett stundande EP-val, och det finns en stark vinst i att samordna nordiska röster i . Är ministern beredd att lyfta upp på den gemensamma agendan? Vi lyfter ständigt fram . är ju ett av de länder som är med i . Vi är en arktisk nation. Många länder och intressen tittar på just . Vi kommer självklart att fortsätta samarbeta med de andra arktiska länderna, så som vi har gjort. Vi kommer också att fortsätta prioritera den här frågan. Det finns många aspekter i detta som är bekymrande. Min fråga riktar sig till försvarsminister . Vi har fått en militär återuppbyggnad på , vilket är väldigt bra av många skäl, och gotlänningarna är väldigt positiva till det. Dock hände en sak för precis . skjutfält fick ett nytt beslut med ett påverkansområde som verkligen oroar. Det får som konsekvens att det nya påverkansområdet blir 20 gånger större än det tidigare, trots att det är samma vapenslag som är i aktion. Inom området är det 4 400 boende. Det är det viktigaste utvecklingsområdet vi har på . Det har byggts jättemycket där . Min fråga till ministern är: Är ministern beredd att ta initiativ till att ge Försvarsmakten i uppdrag att söka lösningar för en samexistens mellan Försvarsmakten och civilbefolkningen på ? Vi brukar inte utöva ministerstyre från regeringens sida. Det här är ett ställningstagande som ligger i en annan myndighetssfär och på andra beslutsnivåer än på Försvarsdepartementet. Jag tackar för svaret. Jag uppfattar det inte alls som ministerstyre att ge ett tydligt uppdrag. Jag ser väldigt stora problem. Om vi inte åtgärdar det här får vi minskad försvarsvilja och minskad förmåga till ett totalförsvar, som blir helt beroende av det privata näringslivet, och vi får svårare att rekrytera personal på . Problemet behöver lösas. Jag hoppas att ministern är beredd att ta ett initiativ och ge ett uppdrag, vilket försvarsministern kan göra. De här frågorna hanteras enligt ordinarie gång som är fastställd av riksdag. Vi brukar inte intervenera i den typen av processer, utan de beslut som är fattade får hanteras enligt de ordinarie regelverk som finns i sammanhanget. Det är mitt svar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga är till försvarsministern. Landets självförsörjning av livsmedel har varit en icke-fråga. Maten kommer ju, det ordnar sig alltid, har det sagts. vet vi att det inte är så enkelt. MSB har gett ut samhällsinformationen Om krisen eller kriget kommer, och det förs en debatt om hur sårbara vi faktiskt är i landet. självförsörjning av livsmedel är . Tyvärr sjunker siffran . lägger fem mjölkbönder ned sin verksamhet, därför att lönsamheten är för dålig. klarar cirka vid en kris- eller krigssituation och sedan är hyllorna tomma i livsmedelsbutikerna. Här i , huvudstaden, kommer de att vara tomma . Min fråga är till ministern: regeringen en plan för vem eller vilka som ska hjälpa oss i med livsmedel vid en kris- eller krigssituation? Jag tror att det här är ett i högsta grad stort och gemensamt problem för samtliga partier i riksdag, inklusive KD. Jag vet inte om det är någon över huvud taget som har en omedelbar lösning att presentera. Om frågeställaren har det vill jag gärna se den. Vi är i början av uppbyggnaden av ett totalförsvar. Det drogs ned väldigt mycket efter . Givetvis är självförsörjningsfrågorna en av många frågor som måste hanteras i hela detta perspektiv. Jag ser framför mig en stegvis utveckling . Detta är som sagt en av de frågor som måste hanteras, men det måste också finansieras. Det är ett faktum att det finns en skörhet i systemet som det är viktigt att belysa i olika sammanhang. Men jag tror inte att det finns några enkla lösningar på det hela, utan vi får nog arbeta tålmodigt tillsammans. Jag tackar ministern för svaret. Låt oss gå till andra sidan och där man har ett helt annat tänk i denna fråga. Med en försörjningsgrad på klarar att försörja landets invånare med livsmedel . I går det i bästa fall , och ett normalår har vi det väldigt tufft. Hur kommer det ministern sa att märkas i vårt land? drog helt andra slutsatser än många andra länder när upphörde, och jag tror att i många stycken hade rätt i sina slutsatser. Precis som många andra länder drog ned mycket, och vi har en lång väg att gå. Det är inte så enkelt som att bara hänvisa till , utan vi måste hitta en svensk lösning på detta. Alla partier i har en hemläxa att göra, och i de första rapporterna från Försvarsberedningen kan vi hitta en del tankar om framtiden. Men det är inte gratis. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till utbildningsminister med anledning av att har beslutat att det ska införas ordningsomdömen i skolan. Det har länge pågått en debatt och diskussion om hur skolan ska komma till rätta med de problem som är kopplade till stökiga och högljudda elever. De skapar stökiga miljöer, vilket leder till både oro och otrygghet för de elever som vistas i dem. Det är lite samma tema som var inne på tidigare, men det hade jag ingen aning om, ministern. Vi har en hel del verktyg, och regeringen gör olika satsningar. Inte minst har ett stort antal kronor skjutits till i budgeten för att få fler lärarassistenter, socialpedagoger med mera i skolmiljön. Ser ministern ordningsomdömen som ett effektivt och relevant verktyg för att uppnå det viktiga målet om trygghet och studiero i skolan? Det är knepigt att svara på en sådan här fråga eftersom har ställt sig bakom ordningsomdömen. Jag har full respekt för beslut och ska givetvis återkomma framöver med hur vi tar hand om detta tillkännagivande. Men eftersom frågan ställs måste jag säga som jag tycker. Jag tycker att det är att skjuta långt bredvid målet att införa ordningsomdömen i den svenska skolan. kan våra hårt arbetande lärare och rektorer meddela sig med elevernas föräldrar. De kan skriva olika former av omdömen eller framföra dem muntligt. Att införa en ordning där alla skötsamma elever ska föranleda långa drapor i form av ordningsomdömen från redan hårt ansträngda lärare finner jag mycket olyckligt. Men jag är en minister som finner mig i de parlamentariska spelreglerna och kommer därför givetvis att återkomma med hur vi ska ta hand om detta tillkännagivande. Jag tackar ministern för svaret. Jag har en följdfråga. Trygghet och studiero i skolan är en prioriterad fråga, både för regeringen och i det avtal som vi har slutit med , och . Hur tänker ministern och regeringen arbeta med denna fråga så att vi verkligen kommer vidare och når målet? Det är kanske det som retar mig mest med detta. Vi behöver verkligen göra mer för att ge våra lärare och rektorer riktigt bra verktyg för att upprätthålla trygghet och studiero. Vi kommer att jobba med en nationell plan och med att ge större möjligheter att stänga av och omplacera elever som stökar. Vi kommer också att arbeta med att införa ett förbud mot störande mobiltelefoni under lektionerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad vi inte ska göra, tycker jag, är att lägga över ett uppfostringsansvar för eleverna på våra hårt arbetande lärare och rektorer. Det får faktiskt vi föräldrar sköta. Min fråga går till . kom en som med all tydlighet visar att vi lever i den sjätte massutrotningen. Runt 1 miljon arters existens är hotad. Detta sker även i . Här är var tionde art som undersökts rödlistad. till EU visar att den biologiska mångfalden är starkt trängd även på hemmaplan. satsade regeringen 1,4 miljarder på skydd av värdefull natur och 1,2 miljarder på skötsel av värdefull natur. Det handlar alltså om både skydd och skötsel av värdefull natur. Jag är nyfiken: Vad har regeringens satsning på miljö och natur gett för resultat? Jag tackar för en viktig fråga. Låt mig påminna om att när M-KD-budgeten gick igenom halverades dessa anslag. När nu , som kom , visar hur extremt viktigt det är att skydda och till och med återställa natur gläder det mig mycket att vi har ett januariavtal och att vi kommer att kunna lägga fram en budget i där vi återställer stora delar av dessa anslag. Vi har kunnat anlägga nya våtmarker, vilket är enormt viktigt för hotade arter. Vi har kunnat skydda mark, vilket är helt nödvändigt för att skydda särskilt nyckelbiotopsrika marker. Vi har även kunnat anlägga statliga ledsystem i fjällen så att vi tillgängliggör naturen - för att knyta an till fråga om hur människor ska få möjlighet att komma ut i naturen. Jag tackar för svaret. Som vi vet inleddes mandatperioden med att M och KD lade fram servettskissen, och där halverades dessa två anslag. I och med vårändringsbudgeten har vi nu plussat på 150 miljoner till skydd och 200 miljoner till skötsel. WWF rekommenderar dock bara för att komma i mål när det gäller skydd av värdefull skog. Hur tror ministern att vi ska kunna nå våra nationella mål? Innan M-KD-budgeten gick igenom var vi faktiskt på väg att nå våra nationella mål vad gäller skydd av värdefull natur. kommer vi inte riktigt att göra det till 2020, vilket är mycket beklagligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men sedan kom med i regeringen har över tusen områden, nya eller utökade, skyddats. Vi har alltså ökat takten väsentligt i detta arbete, vilket är nödvändigt. Antalet dödsolyckor på våra arbetsplatser har ökat markant. hade vi det högsta antalet dödsfall , hela nio stycken. Det är som dödsfallen ökar, och utvecklingen går i helt motsatt riktning mot regeringens nollvision. omkom 58 personer. Det finns en omfattande kritik mot regeringen, som faktiskt har myndighetsansvaret, gällande bristande samordning mellan myndigheter, för lite resurser, otydlighet och så vidare. Regeringen har haft det övergripande myndighetsansvaret och har alltså haft på sig att förbättra situationen men inte lyckats. Vilka insatser avser regeringen att vidta för att förhindra dödsolyckor på våra arbetsplatser? Tack, , för frågan! Regeringen ser mycket allvarligt på denna utveckling och det ökade antalet dödsfall i arbetet. Vi har en arbetsmiljöstrategi som löper och där det finns en nollvision, precis som ledamoten påpekade. Ett antal åtgärder har vidtagits under föregående mandatperiod, och med anledning av den väldigt mörka inledningen på detta år har regeringen vidtagit ett antal åtgärder. Vi beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera den nuvarande arbetsmiljöstrategin i syfte att ta fram en ny strategi. Arbetsmarknadsministern har flaggat för att andra åtgärder kan behövas för att förhindra dödsolyckor och att detta ska få en prioriterad roll i den kommande strategin, för det är fullständigt oacceptabelt att människor ska dö på sitt arbete. Vi ser hur det har minskat historiskt, men det är ändå på en alldeles för hög nivå. Min fråga ställs till statsrådet . Det stundar ett EP-val, och den sociala pelaren ligger just nu på bordet. Den bygger på 20 principer i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt social trygghet och social integration. Initialt lovade regeringspartierna att förslagen i den sociala pelaren inte skulle vara tvingande, men det har redan kommit en rad förslag som blir just påtvingade. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund röstades det om arbetsvillkorsdirektivet, där regeringen stod bakom förslaget. Det finns en del bra saker i pelaren, tycker vi, men detta är något som EU inte ska bestämma över. I förlängningen kommer det att utmana det svenska självbestämmandet. Direktivet kan äventyra hela vår svenska modell, och det råder stor oenighet mellan parterna i denna fråga. Min fråga är: Blir regeringen gång på gång lurad av EU, eller är det så att regeringen gång på gång lurar det svenska folket genom att säga att det inte ska påverka oss när det sedermera blir lag? Tack, , för frågan! Den sociala pelaren inom EU är en frivillig överenskommelse kring vissa principer där vi ska arbeta tillsammans och också lära av varandra. Vi ser att många länder i inte har kommit tillnärmelsevis lika långt som när det gäller social trygghet och socialförsäkringssystem som tar hand om föräldraledighet, och den svenska arbetsmarknadsmodellen är något som vi konsekvent värnar i EU-sammanhang men som också har visat sig vara väldigt framgångsrikt, till skillnad från system med minimilön. Vi vill fortsätta att ha ett utbyte med andra EU-länder i dessa frågor. I vissa fall kan det vara så att vi kan gå fram med minimilagstiftning, när vi vet att detta inte påverkar oss i negativ riktning. Klimatet kan inte vänta. Massiva åtgärder krävs för att åstadkomma omställning. S-MP-regeringen har sjösatt en rad åtgärder för att kraftfullt ställa om i en mer hållbar riktning. För mig som socialdemokrat är det outsägligt viktigt att arbetet genomförs på ett sätt som inte lämnar någon därhän och som främjar hållbar tillväxt och utveckling i hela landet. Omställningsarbetet måste omfatta alla och erbjuda långt fler möjligheter än hinder. Jag vill därför rikta min fråga till miljö- och klimatminister : Hur säkrar regeringen att omställningen sker på ett sätt som medför fler jobb och minskade klyftor mellan människor och landsändar? Tack, , för denna viktiga fråga! Den gröna omställningen kommer att omfatta hela landet och också ge nya möjligheter, inte minst till dem som bor på landsbygden. När vi satsar och tvingar fram biodrivmedel som ska in i bensin- och dieseltankar är det de svenska skogsnäringarna och de bioraffinaderier som möjliggörs runt om i hela som kommer att skapa sysselsättning och säkra ekonomiskt bra villkor för alla. Klimatklivet är ett investeringsprogram som i princip omfattar alla kommuner runt om i landet, och vi ser att tusentals nya arbetstillfällen har skapats genom det, men inte bara där. Vi ser också vindkraften, som är en växande sektor där många människor får nya arbetstillfällen runt om i landet. Solceller är ytterligare ett exempel, och sa branschen att man behöver minst 8 000 nya människor i denna bransch. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till utbildningsminister . Svensk jord och skog är några av våra absolut viktigaste framtidsbranscher, som just nu skriker efter kompetens och arbetsförsörjning. Det saknas överallt i hela näringen och gäller särskilt dem som vill arbeta med djur. Vi ser att naturbruksgymnasierna går för högtryck. De har diversifierat sig mycket med hästutbildningar, entreprenadutbildningar och sådana saker, men kommer det inte ut tillräckligt många människor med kvalificerade kunskaper till de gröna näringarna. Man ser dessutom att våra utlandsfödda ungdomar inte alls hittar till denna näring. Vad har ministern för tankar om hur vi kommer framåt och kan försörja de gröna näringarna med arbetskraft? Tack, , för en viktig fråga! När jag är ute och träffar arbetsgivare är kompetensförsörjning och tillgång till rätt utbildad arbetskraft prio ett, prio två och prio tre. Regeringen hade ett färdigt förslag som lades på bord under den förra mandatperioden och som handlade om hur vi skulle stärka yrkesprogrammen. För det här handlar mycket om gymnasieskolans yrkesprogram, som har tappat stort i attraktionskraft. Tyvärr röstade ned detta förslag, vilket var en stor besvikelse för mig men också för och samtliga medlemsorganisationer där och för LO, TCO och och deras medlemsorganisationer. Jag har i själva verket aldrig varit med om ett så starkt stöd från branschen som det stöd vi fick för det väldigt viktiga förslag som vi lade fram. Tyvärr röstade ned det, och den första som ringde mig och var ledsen över det var ordföranden i naturbruksgymnasiernas riksorganisation. Jag hoppas att vi kan komma tillbaka med förslag och att fattar ett klokare beslut den gången. Min fråga går till statsrådet . I början av var det politiska läget öppet, och det var inte klart vilken regering som skulle tillträda eller vilken skattepolitik som skulle bli aktuell. valde vi sverigedemokrater därför att stödja en M-KD-budget, där bland annat flygskatten avskaffades då den saknar bevisad klimateffekt och dessutom slår hårt mot näringslivet på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Undersökningar visar att utsläppen från flygplan radikalt har minskat , främst genom tekniska landvinningar, inte genom skattemässiga incitament. , som till ytan är ett stort land i EU, står dessutom för en bråkdel av utsläppen inom flyget. Den nya vänsterliberala regeringen väljer då mot bättre vetande att återinföra den skadliga flygskatten. Min fråga till statsrådet är: Vilka långsiktiga effekter på urbaniseringen i tror statsrådet att det blir när man försämrar förutsättningarna för flyget i ? Tack, , för frågan! Det var inte en riktigt korrekt beskrivning. Vi har sett en fördubbling av flyget i , och det är en ökning som inte är hållbar ur klimatsynpunkt. Dessutom arbetar och investerar vi för att erbjuda alternativa sätt att färdas i genom stora, historiska investeringar i järnvägsbudgeten, och vi kommer att bygga höghastighetståg. En inrikes flygskatt på , som för övrigt gäller inom hela , är knappast det som lägger hinder i vägen för utvecklingen i . Däremot ser vi att människor nu börjar tänka till kring flygfrågan och att flygandets ökning har minskat. Prognosen är att flyget kommer att minska. Jag anser att vi ska kunna leva och fungera i hela landet, och detta kan vi med existerande färdmedel - järnvägen och det flyg som finns. Jag har en fråga till försvarsminister . När dagar var över började det svenska försvaret monteras ned. slog den dåvarande alliansregeringen spiken i kistan och gjorde den allmänna värnplikten vilande. är vi överens om att behöver ett stärkt försvar på grund av ett osäkert läge i vår omvärld. Som många av er säkert vet återinfördes värnplikten 2017 under Socialdemokraternas styre. då värnplikten var vilande slutade många officerare. De gick till andra yrken. räknar med att utbilda ca 5 000 värnpliktiga. Därefter ska antalet öka . För att utbilda värnpliktiga behövs det fler officerare. Min fråga till försvarsminister är: Hur ska det svenska försvaret få fram tillräckligt många officerare för att matcha antalet värnpliktiga ? Jag tackar för denna viktiga fråga. Försvarsmakten uppger att man kan klara grundutbildning för upp till 6 000 värnpliktiga med nuvarande tillgång till officerare. Officersförsörjningen bedöms ändå som en stor utmaning . Det finns ett utflöde främst på grund av pensionsavgångar. Om man ökar antalet som genomgår grundutbildning och värnplikt, ökar också det antal som kan söka officersutbildning. Vi får alltså en plattform där många fler som kanske inte tidigare var intresserade får möjlighet att intressera sig för detta yrke. Vi har också återanställt officerare som lämnat Försvarsmakten. Vi har också ett projekt som heter vägar in, där man kan erbjuda en kortare officersutbildning till akademiker som har militär grundutbildning. Sedan kan vi notera ett ökat antal sökande till Försvarshögskolans officersprogram. går vi till val i 28 länder. Men det finns fortfarande en del länder på västra som jättegärna vill komma med i sällskapet. En del av dem har inte firat av fred utan av fred, vilket innebär att de har helt andra utmaningar än vad vi i resten av har. Dessa utmaningar är bland annat hög arbetslöshet. I dessa länder kommer klimatfrågan långt ned på dagordningen. Konsekvensen blir väldigt mycket föroreningar i samhällena runt om i dessa länder, där plasten är ett extremt problem. Därför vill jag fråga miljö- och klimatministern: Vad kan vår regering göra för att hjälpa dessa länder att lyfta upp frågan på dagordningen och jobba med den mer konkret? Jag tackar för frågan. Plast i våra hav och i naturen är en global fråga som har hamnat mycket högre upp på dagordningen. Från svensk sida stöder vi utvecklingsländer genom vårt bistånd för att de ska kunna utveckla återvinningssystem och sophanteringssystem. På EU-nivå ger vi förstås inte bistånd. Däremot behöver vi ha en gemensam politik och etablera ett antal återvinningsmöjligheter, och vi driver på för raffinaderier för plast. Vi driver också på för att förbjuda export av plastavfall från unionen enligt , eftersom detta är ett miljöfarligt avfall om det hamnar i naturen. Tyvärr har vi sett att plast från hamnar i havet i när man har exporterat till länder i . Vi jobbar alltså för att förbjuda det. Frågestunden var härmed avslutad.