kam-fs · H6C120190411fs · 2019-04-11 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Inrikesminister (S) Miljö- och klimatminister (MP) Minister för högre utbildning och forskning (S) Kultur- och demokratiminister (MP) Inrikesminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. har som inrikesminister presenterat sin första budget för polisen. Facit blev att regeringen skär i anslagen med . Det är en fjärdedel av det tillskott till polisen som fanns i och budget och som röstade igenom . I ett land där otryggheten börjar bli alltmer kännbar för alla människor tycker jag att det är provocerande att skära i polisens budget. Om vi ska skapa ett som är tryggare och bekämpa kriminaliteten behöver vi prioritera brottsbekämpning och nå målet om 10 000 fler polisanställda kommande år. Regeringen motiverar nedskärningen med att Kriminalvården tar över ansvaret för vissa transporter. Men det beslutet fattades , och det är en klen tröst när polisen tappar en kvarts miljard kronor . Hur bli ett tryggare land, inrikesministern, av att regeringen drar undan för polisen bara ? Jag kan konstatera att får mer än . Anslagssparandet var på från . Vi genomför den största satsningen på i modern tid, och vi kommer att fullfölja den, i syfte att öka tryggheten och för att polisorganisationen ska växa så att den får 10 000 fler anställda . Det är ett oerhört ambitiöst arbete som jag kommer att följa, fullfölja och genomföra. har problem med att de får göra en del arbetsuppgifter som de inte tycker att de borde prioritera. En sådan arbetsuppgift är transporter. Kriminalvården måste hantera fler transporter, och man gör fler transporter än . Men det är också rimligt att man får ersättning för de transporter man genomför. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för svaret. Låt mig upprepa att ingenting av det som säger i sitt svar förändrar det faktum att beslutet fattades och att det blir mindre för polisen än vad det annars hade blivit. Jag noterar att regeringen nu talar om stora satsningar på rättsväsendet. Då kan man konstatera en sak. Med fler sådana satsningar på polisen kommer det att bli svårt att nå målet om 10 000 fler polisanställda och att skapa ett tryggare . Jag konstaterar bara att vi kommer att fortsätta att göra kraftiga satsningar på polisen , och åren efter för att nå ambitionen om 10 000 fler polisanställda. Det är en kraftig utbyggnad, och det kommer att finnas fler poliser närvarande över hela landet. Brottsbekämpandet kommer att bli mer effektivt, och tryggheten kommer att öka. Detta innebär också att polisen ska göra sitt jobb, inte sköta transporter. Då måste vi också lösa frågan om kostnaden mellan Kriminalvården och polisen. Min fråga går också till inrikesminister . , , var årsdagen för det tragiska och vidriga attentatet på . Det var terrorattacken som aldrig borde ha ägt rum. Rakhmat Akilov levde illegalt i som en del av ett skuggsamhälle. Det är ett skuggsamhälle bortom statens kontroll, som består av människor som vistas illegalt i . Det är ett skuggsamhälle där kriminalitet och radikalisering har sin perfekta mylla att växa i. Hur många människor uppskattar inrikesministern lever i skuggsamhället i ? Hur avser regeringen att krympa skuggsamhället för att minimera risken för fler Rakhmat Akilov? Först börjar jag med . Det är ett fruktansvärt datum som har skrivit in sig i historieböckerna, och det är viktigt att hedra både offren och de hjältar som arbetade då och effektivt tog fast terroristen på . Det gäller också alla de brandmän, ambulanspersonal och poliser som hanterade frågan. Vi har haft fokus på att framför allt skärpa beredskap för att förhindra terroristbrott och åtgärda terroristbrott om de sker. Genom två blocköverskridande samarbeten i riksdag har vi stärkt resurserna till Säkerhetspolisen och polisen. Vi har låtit utbilda polisen så att de har blivit starkare i att hantera dessa frågor. Polisen får nya resurser i form av utrustning och materiel. Det arbetet fortsätter. Det handlar också om skarpare lagstiftning som gör att vi kan hantera terrorbrott tidigare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Just av ordet skuggsamhälle framgår väl att det inte är enkelt att få fram korrekt statistik på något som lever i skuggan av samhället. Men det är ett problem att delar av samhället inte uppehåller sig legalt och i stor utsträckning också drabbas av våld och kriminalitet. Jag tackar för svaret. Jag förstår att ministern inte vet hur många som finns i skuggsamhället. Det finns ingen som vet hur många som lever i skuggsamhället eftersom regeringen år har valt att inte kartlägga det. Kvalificerade gissningar från Röda Korset och polisen nämner siffror från 10 000 och 70 000. Jag vet inte. Ministern kanske tror att det är ännu fler. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att kartlägga omfattningen av skuggsamhället? Jag tror att det är viktigare att man åtgärdar de problem som finns med skuggsamhället snarare än att fundera över hur man kartlägger något som inte är offentligt eller som det inte finns statistik på. Vi har gett ökade befogenheter att göra till exempel utlänningskontroller på arbetsplatser för att kontrollera att människor inte utnyttjas där. Lagstiftningen mot människoexploatering har skärpts. Det är något som drabbar många i dessa grupper, till exempel i form av tiggeri eller i företag som inte behandlar personerna bra. Det är viktigt att det arbetet fortsätter. Min fråga går till statsrådet . Statsrådet har attackerat ett svenskt företag som vill nyttja sin lagstadgade rättighet att överklaga en dom för att få en svensk lag prövad. Statsrådet har påstått att om man inte håller med statsrådet skyddar man kriminella och att företaget har som affärsmodell att skydda pedofiler. Statsrådet har hotat att dra in tillståndet för Bahnhof. Det är ett företag som inte har brutit mot svensk lag men som ändå fått känna statsrådets vrede. Anser ministern att svenska företag och medborgare inte längre har rätt att överklaga domar för att få lagar prövade? Tack för frågan! Det är en otroligt viktig fråga, för vi hade inte stått här och diskuterat kraven på lagstiftning om datalagring om telekombolagen hade samarbetat med polisen, lagrat dessa uppgifter och under ordnade former lämnat dem till och . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här är ett av de verktyg som försvunnit för svensk polis och säkerhetstjänst. Det är ett verktyg som de bedömer är ett av de viktigaste för att komma åt barnpornografibrott, terrorism och grov organiserad brottslighet i . Det har också funnits, uppfattar jag, ganska bred uppslutning här i kammaren runt att vi behöver denna lagstiftning i och att dessa bolag ska lämna uppgifterna till säkerhetspolis och polis. Om jag då hör att vissa bolag absolut inte vill samarbeta med polisen i detta trots att vi utrett frågan och gjort om lagstiftningen för att möta europeiska krav, då måste jag kunna säga att jag förväntar mig att svenska företag också följer svensk lagstiftning som beslutas i denna kammare. Då måste man också välja sida. Jag kan konstatera att Tele 2 har valt att inte överklaga domen. Det uppfattar jag som positivt. Jag kanske måste upplysa statsrådet om det inte är kriminellt att kräva att lagar är rättssäkra. Det är inte kriminellt att kräva att man lever upp till gällande lag även om regeringen vill ha en annan lag. Det är heller inte kriminellt att kräva att regeringen lever upp till de lagar som faktiskt gäller för dess arbete. Det man har sagt från Bahnhofs sida är enbart att man vill överklaga för att säkerställa att den nya lagen lever upp till gällande europeisk lag. Jag hoppas att statsrådet inte har en annan åsikt än att den lag som läggs fram måste leva upp till europeisk lag. Vi har haft en utredning som utrett just hur vi ska anpassa vår lagstiftning till europeisk lagstiftning. Det är det förslaget som ligger på bord. Det är också det som är utgångspunkten i lagstiftningen, och det är därför vi har differentierat kraven på telekombolagen. Men det är kriminellt att ägna sig åt barnpornografibrott. Det är kriminellt att förbereda terroristbrott. Om polis och säkerhetspolis inte får verktygen för att kunna komma åt och fälla dessa brottslingar menar jag att telekombolagen medverkar till ökad brottslighet i , och det är allvarligt. Min fråga går till statsrådet . Vi vet att kvinnor missgynnas ju högre upp i utbildningssystemen de kommer. I en färsk rapport från Allbright konstateras till exempel att kvinnor utgjort ungefär hälften av ekonomistudenterna men att det är färre doktorander, ännu färre lektorer och bara en av fem professorer som är kvinnor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi kan också se att kvinnor och män väljer olika utbildningar. av nybörjarna på sjuksköterskeutbildningen var kvinnor. av högskoleingenjörerna var män. I en intervju menade statsrådet att kvinnors intresse för teknik och naturkunskap kan öka genom kosmetika. Ändå är det ganska många kvinnor som söker naturvetenskapliga utbildningar, men det blir färre och färre ju längre upp man kommer. Min fråga är därför hur statsrådet tänker jobba med att hitta en lösning på både snedrekryteringen och att kvinnor missgynnas i den akademiska världen. Tack så mycket, ledamoten, för frågorna! Det är jätteviktiga frågor. Jag är en del av en feministisk regering, och vi har jämställd utbildning som ett av våra jämställdhetspolitiska mål. Jag är glad över att få frågan som handlar om hur vi kan ta oss an det faktum att vi behöver bryta könsbundna studieval. Vi behöver se till att flickor kan välja naturkunskap och teknik men också att pojkar kan välja att bli lärare eller sjuksköterskor. Jag vill vara tydlig med att i det jag har uttalat har jag hänvisat till forskning, bland annat från . Det känns nära för mig som forskningsminister att göra det, och det handlar helt enkelt om hur man kan bibehålla både flickors och pojkars intresse för naturkunskap och teknik. Jag får återkomma i nästa svar om ytterligare åtgärder. Vi vet ju att även den förra regeringen kallade sig feministisk och bedrev feministisk utbildningspolitik. Men vi vet också att då vi hade en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering hände ingenting inom området. Det är till exempel inte fler kvinnor som söker mansdominerade utbildningar. Framför allt händer det väldigt lite vad gäller att kvinnor missgynnas inom den akademiska världen, till exempel i fråga om forskningsanslag och befordringar. Jag delar inte bilden att ingenting har hänt. Jag delar bilden att vi behöver göra mycket mer. Vi har satt upp ett mål att 2030 ska lika många kvinnor som män rekryteras till professorsutbildningar. Under förra mandatperioden vidtog vi åtgärder för att öka antalet nyrekryterade professorer. Det har också ökat. Vi har även jobbat aktivt med jämställdhetsintegrering, vilket bland annat har gjort att ett universitet som självt har fattat beslut om att satsa för att få fler kvinnor att välja tekniska yrken. Så visst händer det saker! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Våldtäktsutredningar läggs på hög. Grova våldsbrott får vänta, och vi vet alla anledningen: Polisen har allvarlig resursbrist, inte minst på utredarsidan. De många skjutningarna och morden slukar resurser. För att lösa problemet behövs fler poliser i kärnverksamheten. M-KD-budgeten gör det nu möjligt att höja lönerna rejält, men det ser tyvärr ut att bli en ettårssatsning på grund av regeringens ovilja att göra ett riktat polislönelyft. Men har flera andra bra förslag för att stoppa utvecklingen. Jag skulle vilja ställa en fråga till om ett av dessa. Vi kallar det GW-modellen. Det handlar om att återanställa pensionerade poliser med stor erfarenhet och kompetens som skulle kunna komma tillbaka och göra en stor insats med ett rejält lönepåslag. Metoden har testats framgångsrikt i . Är detta en lösning som statsrådet är beredd att titta på och även föreslå från regeringens sida? Det är en viktig fråga, som handlar om polisens kompetens men också förmåga att växa . Polisen ska växa med 10 000 fler anställda , och alla de nyanställningarna kan inte vara unga, nya poliser. Man måste också återrekrytera poliser som lämnade yrket efter den stora omorganiseringen eller rekrytera från andra yrkeskategorier för att ska bli mer effektiv och framgångsrik i sin brottsbekämpning. Det arbetet bedrivs nu av . Jag har lyssnat på rikspolischefen och ställt frågor om hur man jobbar strukturellt med återrekrytering. Man har ett sådant strukturerat arbete. Däremot - och där skiljer jag mig lite från - kommer jag inte att lägga mig i lönesättningsmodeller inom . Jag tror att det är farligt om vi i börjar fatta beslut om löner och villkor för statligt anställda. Jag tror att vi ska ge resurser som vi ser ger resultat, inte minst i goda löneavtal för polisen just . Tack för svaret! Jag vill inleda med att säga att de poliser som kan få höjd lön, de som jobbar i kärnverksamheten i yttre tjänst eller som utredare, tycker nog inte att det är farligt att de i denna lönerörelse har dubbelt så stort utrymme och att man fokuserar på just poliser i kärnverksamheten tack vare den tydliga riktning som finns i och med M-KD-budgeten. Frågan gällde också på vilket sätt statsrådet vill ta ökat ansvar för att tillskjuta de medel som behövs för att få tillbaka fler pensionerade poliser som snabbt kan gå in och lösa problemet med att våldtäktsutredningar läggs på hög. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har fullt förtroende för att är bättre lämpad att göra de bedömningarna än eller . Vi ska låta myndigheterna fatta beslut som handlar om löner och villkor men också rekrytering. Vi ska inte politisera myndigheterna i den delen. Däremot ska vi fullfölja satsningen på polisen med mycket mer resurser men också fler anställda, och vi ska ställa krav på uppföljning så att de använder resurserna på bästa möjliga sätt. Min fråga är till statsrådet . Längs nedre har man fångat flest stickmyggor i hela världen. Mängden mygg i detta område slår mot näringsliv och turism. Barnen kan inte leka utomhus. Fåren ligger ned för att skydda sig. Regeringen har svarat mig att dessa problem till stor del är ett regionalt ansvar. Jag anser att staten har ett ansvar. Men regeringen hänvisar till , och lämnar över till regeringen. Myggfrågan surrar i cirklar. Det behövs långsiktig bekämpning för dessa människor. Jag frågade om regeringen kan tänka sig att överväga treåriga bekämpningstillstånd i de områden där det är mest olidligt. Ministern bad att få invänta regeringsbeslutet. hoppas jag på ett svar. Är regeringen beredd att underlätta långsiktig myggbekämpning omkring nedre ? Tack, , för frågan! När regeringen presenterade vårändringsbudgeten kunde vi också meddela att kommer att kunna gå till myggbekämpning vid nedre . Det är inte första gången regeringen går in med stöd. Detta är naturligtvis ett stort och plågsamt problem för människor och djur vid nedre - det är lätt att konstatera. och landsbygdsprogrammet har under bidragit med stora summor för bekämpning av översvämningsmygg. finns det ett uppdrag att titta på alternativa sätt att bekämpa dessa myggor, exempelvis genom att titta på hur hävd med bete och slåtter, vattenrening och vattenreglering kan spela in. Men regeringen är fortsatt beredd att hjälpa regionen med detta. Tack, statsrådet, för svaret! Detta är ju en årlig invasion, och ändå innebär den en årlig osäkerhet. Min uppfattning är att nyckelorden är långsiktigt effektiv bekämpning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund De drabbade kommunerna har en löpande överenskommelse om just långsiktig myggbekämpning medan staten, däremot, är den osäkra faktor som gör det svårt för människor att leva i dessa områden med sinnesro. Egentligen är frågan enkel: Mygg eller människor? Det är klart att det inte är naturligt att vi ska bespruta från helikopter med stora mängder antimyggmedel. Därför finns det ett uppdrag att redovisa alternativa sätt att bekämpa dessa myggor. Det finns också en landskapsstrategi - Människor, mygg och natur vid nedre - där vi har gett regionerna i uppdrag att titta på hur man kan hitta alternativa bekämpningsmedel. Men regeringen är naturligtvis beredd att fortsätta stödja bekämpningen. Min fråga går till inrikesminister . Jag vill börja med att säga att jag hoppas att du hade en bra dag i i går - eller rättare sagt är jag tämligen övertygad om att den var fantastiskt bra. Du fick säkert med dig många intryck och mycket klokskap när det gäller den vardag som polisen i möter. Det är klart att utmaningarna ser lite olika ut runt om i landet. Den personal som jobbar i blåljusverksamheten utför ett arbete som ofta innebär skillnad mellan liv och död. Deras arbete skapar också trygghet för medborgarna. Trots detta utsätts blåljuspersonalen för stenkastning och annat som både försvårar och ibland förhindrar verksamheten. Jag har noterat att inrikesministern , tror jag, presenterade ett nytt förslag till lagstiftning. Som vanligt kommer det förstås kritik mot förslaget. Ofta är det både för lite och , och verkar det också vara för mycket. Hur ser inrikesministern på den kritik som kommit mot förslaget? Tack för frågan! var jag, justitieministern och statsministern på för att träffa polisstudenter. Vi presenterade då också ett nytt lagförslag som gäller vad vi kallar för blåljussabotage och innebär att det införs ett straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet - polis, räddningstjänst och ambulanspersonal. Det ska vara tuffare straff för dem som försenar eller angriper personal som rycker ut och bedriver denna tidskritiska verksamhet. Jag tycker att det är helt rimligt att vi får ett starkare skydd, framför allt för dessa studenter. De ska veta att de, när de lämnar frukost- eller middagsbordet för att gå på nästa pass, har samhället i ryggen, för de gör stora insatser för svensk demokrati. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för svaret! Min följdfråga är väldigt kort: Hur ser tidsplanen ut för denna viktiga lagstiftning? rullar vi fram lagförslagen. Sedan måste de processas i och allt sådant, men utgångspunkten är att vi från ska ha denna lagstiftning på plats. Jag tycker att det är en viktig lagstiftning som ger ett ökat skydd för vår viktiga blåljuspersonal. Men det är också ett sätt för samhället att markera hur viktig denna verksamhet är. Min fråga går till statsrådet . Just nu kommer av den el vi producerar i från energislag som inte släpper ut koldioxid. Men om man skulle ta bort kärnkraften skulle av vår energi komma från energislag som inte släpper ut koldioxid. På sin hemsida skriver att vi redan från årsskiftet 2020 klarar oss utan kärnkraften. Då infinner sig frågan: Var ska energin för att tillgodose de resterande av vårt energibehov komma från? Är det från tyskt kol eller rysk gas? Vi ser just nu en kraftig utbyggnad av vindkraften i . Prognosen är att vindkraften kommer att stå för av elproduktion. Lägg till detta de som vattenkraften står för och de potentiella som solkraften kommer att kunna stå för på lite , om vi ger den de bästa förutsättningarna. Vi har också stor potential vad gäller energieffektivisering, med smarta elnät och nya sätt för transmission mellan olika EU-länder och med våra grannländer. I en modern framtid ska vi naturligtvis ha den billigaste, bästa, enklaste och mest lokala lösningen för elproduktionen. Vi ska inte låsa in oss och bli beroende av import av vare sig olja, kol, gas eller ryskt uran. Jag uppfattade inte att statsrådet svarade på min fråga. Låt oss konstatera att av den el vi använder i detta nu kommer från vindkraft. Den siffran väntas fördubblas . anser att vi kan stänga av kärnkraften . Man skriver på sin hemsida att kan drivas med enbart förnybara energikällor. Då är frågan varifrån vi ska ta den resterande delen för att tillgodose vårt energibehov. Tack för det påpekandet! Jag kan inte svara på vad refererar till. Men det svar jag kan ge är att vi i har en energiöverenskommelse, som också är med på, som har gett stabilitet åt svenskt näringsliv och kraftbolagen och har välkomnats väldigt brett i samhället. Överenskommelsen har sett till att vi har fått en väldigt snabb expansion när det gäller förnybara bränslen. Förnybara energikällor är mindre än hälften så dyra som ny kärnkraft. Jag vill ställa min fråga till kulturministern. I går lade regeringen fram sin vårändringsbudget, och i utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid, har ett antal bortprioriteringar gjorts. Det är till exempel mycket oroande att vår satsning på biblioteken i utsatta områden helt tas bort. Om man vill tillgängliggöra kulturen handlar det framför allt om att satsa på barn och unga som inte har bokhyllor hemma, i stället för på gratis museientréer för vuxna i framför allt . Varför görs denna anmärkningsvärda prioritering? Tack för frågan! Regeringen har lagt fram en vårändringsbudget med offensiva satsningar på kultur i . Vi satsar mer på kultur än och gjorde i sin budget. Vi har bland annat sett till att återställa det kulturskolebidrag som man tog bort och som har uppskattats och efterfrågats runt om i hela landet. Det är väldigt glädjande att kunna meddela att det nu är tillbaka. Vi har även satsat på att återinföra fri entré på de statliga museerna. Vi har konstaterat att vi i staten har ett gemensamt, demokratiskt kulturarv. Jag och regeringen gör bedömningen att det är fullt rimligt att så många som möjligt ska kunna ta del av det. Vad sedan gäller den specifika satsningen på bibliotek som det hänvisas till vill jag säga att vi just nu har ett omfattande stöd till bibliotek där dessa insatser beräknas kunna ingå. Tack, ministern för svaret! I vårändringsbudgeten tar regeringen helt bort en satsning på fysisk träning för äldre. Det är ju en förebyggande åtgärd för att stärka äldres hälsa och motverka ensamhet, men det är också samhällsekonomiskt lönsamt att äldre är friskare längre. Varför avslutas denna satsning mitt i ett uppbyggnadsskede? Jag delar helt frågeställarens bedömning att vi behöver göra mer för att få äldre i rörelse. Vi behöver göra mer för att bryta den ensamhet som många äldre är fastlåsta i. Idrottsrörelse är en del av det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har valt att avsätta 20 miljoner som ska satsas på att motverka äldres ensamhet. I detta kan naturligtvis insatser för rörelse, hälsa och idrott också vara en del. Ett eller inte är väl den stora frågan som många vill ha svar på. sa först ja, sedan nej, sedan ja. De kommer dock inte att budgetera något för det. Staten var först tyst, sedan tyst och sedan kom ett ja till att finansiera den yttre säkerheten och visumhanteringen. Många varnar dock för att den kostnadskalkyl som tagits fram är rejält underdriven - det gäller både IOK:s budget på 13 miljarder och vad vår yttre säkerhet skulle kosta. Med tanke på de neddragningar som görs på vill jag ställa frågan: Vilka garantier ger regeringen för att inte kommer att ta resurser utöver dagligt arbete från till exempel polisen? Och vilken kostnad räknar man med att det blir för till exempel den yttre säkerheten? Tack, ledamoten, för frågan om kostnaden! Jag är väldigt glad över att vi efter en mycket snabb beredning sedan regeringen tillträdde har kunnat ge besked om att vi lämnar garantier för den yttre säkerheten, visumhantering och liknande för att SOK nu ska kunna gå vidare med sin ansökan. är det ett race. Vi vet inte var det slutar , men jag och regeringen hoppas såklart att ska få möjlighet att arrangera spelen. Det vore positivt för rörelseglädjen, parasportrörelsen i och förstås också bilden av . När det gäller kostnaderna är det enbart den yttre säkerheten som går in och garanterar, precis som vid alla större evenemang - det kan handla om ministerbesök, idrottsevenemang eller kulturevenemang. Där har våra myndigheter gjort en bedömning.