kam-fs · H6C120190214fs · 2019-02-14 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Inrikesminister (S) Justitie- och migrationsminister (S) Landsbygdsminister (S) Minister för högre utbildning och forskning (S) Inrikesminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. I går framkom det att ambassadör i arrangerat ett möte i mellan dottern till den svenske medborgaren , som sitter fängslad i , och kinesiska affärsmän. Mötet i sig, liksom de uppgifter som har framkommit om bland annat påtryckningar och försök att tysta, är oerhört allvarligt. Hur kan detta över huvud taget tillåtas hända? UD måste nu lägga korten på bordet offentligt. Vem har gjort vad, på vems uppdrag och varför? Än så länge har regeringen över huvud taget inte kommenterat frågan. Därför vill jag fråga regeringens representant här : Vad är regeringens kommentar till det som har hänt? Vilken roll har UD spelat, och när kommer man att lägga korten på bordet? Den engagemang för är djupt känt. Det bedrivs med kraft och syftar till en lösning där kan återfå sin frihet och förenas med sin familj. Med anledning av det felaktiga agerandet i samband med händelserna har en intern utredning påbörjats, och berörd ambassad har fått en ny tillförordnad chef. UD i kände inte till händelserna , efter att mötena hade ägt rum, och har därför inlett en intern utredning. Jag välkomnar naturligtvis att regeringen konstaterar att agerandet är felaktigt. Det är klart att denna händelse måste utredas. Vi moderater förväntar oss att resultatet inte bara presenteras för utrikesutskottet här i utan för hela svenska folket. När bedömer man att utredningen kommer att vara klar? Och, kanske viktigast av allt, hur kommer regeringen att säkerställa att det aldrig händer igen? En intern utredning är påbörjad. Jag vill inte uttala mig om exakt när den är färdig, för den ska genomföras korrekt och enligt konstens alla regler. Vad jag förstår har kabinettssekreteraren informerat utrikesutskottet om det vi vet så här långt. Men utredningen bör genomföras, och sedan får vi återkomma till resultatet. Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Drivmedelspriserna har efter skattehöjningen nått nya rekordnivåer. Det är nu S-MP-regeringen klubbade igenom förslaget om den årliga automatiska höjningen av drivmedelsskatten. Tillsammans med oss i SD fick M och KD igenom en frysning av överindexeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Miljö- och klimatminister har gått ut och flaggat för att regeringen vill återinföra den automatiska höjningen av drivmedelsskatten. Bilen är dock absolut nödvändig på landsbygden. Den är ett basbehov för att man ska kunna leva ett normalt liv på orter där det saknas kollektivtrafik. Det är väl känt att landsbygdsminister vill arbeta för att sluta klyftan mellan stad och land. Min fråga till statsrådet är därför: Anser statsrådet att den automatiska höjningen av drivmedelsskatten är ett träffsäkert verktyg för att sluta klyftan mellan stad och land? Tack så mycket för frågan! Frågan ligger mig givetvis varmt om hjärtat, kopplat till att den berör förutsättningarna för att man ska kunna bo på landsbygd. Men i sak är det inte en fråga som behandlas på mitt departement. Jag kan dock konstatera att den indexering och det beslut som finns ligger kvar. Det har inte tagits några särskilda beslut efter det. Som jag ser det just nu är frågan mer principiell. Vi har alla ett stort arbete att göra. Det handlar om olika åtgärder som innebär att man kan bo och leva i hela . Det kommer att innebära att man behöver titta på differentiering och riktade insatser. Det handlar om att stärka konkurrenskraften för näringslivet. Det ska finnas en god omsorg, och man ska satsa på infrastruktur. I de övergripande frågorna är vi väldigt överens. När det gäller den specifika frågan har det inte fattats några specifika beslut med koppling till det du sa. En gravid kvinna släpas ut ur tunnelbanan av flera ordningsvakter. Det är upprepade och aggressiva kontroller av polis. Många är vittnesmålen från personer som blivit orätt behandlade av ordningsmakten. Det de har gemensamt är att de har ett utseende som inte är "typiskt svenskt". Jag har i två skriftliga frågor frågat inrikesminister vad han avser att göra. Han har på regeringens vägnar meddelat att det inte kommer att hända någonting. Jag tänker ge ministern ännu en chans. förslag är att det ska införas en mångkulturell kurs i polisutbildningen. och polisen vill se en översyn av ordningsmaktens regelverk. Vi måste ha ett jämlikt samhälle där människor inte är rädda för att de har utländsk bakgrund. De ska inte vara rädda för polis och ordningsvakter. Jag undrar: Vad tänker inrikesminister göra? Tack, , för frågan! Det är otroligt viktigt att se att det är polisen som garanterar trygghet och säkerhet i vårt land. Ordningsvakter är ett komplement, som lyder under polisen. Om det uppkommer situationer där ordningsvakter bryter mot reglerna är det polisen som drar tillbaka tillstånden för dem. Det är viktigt att vi har en sådan ordning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är korrekt att det har inkommit ett ärende från . Man vill titta på ordningsvakternas ställning i , mot bakgrund av att de får ett allt större uppdrag. Eftersom vi väntar på den stora utbyggnaden av polisorganisationen och det fortfarande tar ett tag innan de 10 000 fler polisanställda är på plats är det många kommuner som jobbar med ordningsvakter och annat. Då jobbar man kanske lite vidare än det var tänkt från början. Jag ber att få återkomma när vi har berett frågan. Men sedan är det viktigt att säga att varken poliser eller ordningsvakter får bryta mot svensk lagstiftning. Det räcker inte med en knapp på kavajslaget där det står: Rör inte min kompis. Förändringen måste komma inifrån ordningsmakten men också från politiskt håll. Då behöver vi politiker som är tydliga med att rasism är oacceptabelt och att alla ska behandlas lika. Det är jämlikhet, inrikesminister . Det måste finnas jämlikhet, och därför måste ordningsvakternas befogenheter och utbildning ses över . Jag tror att vi brett i denna kammare är helt överens på punkten att rasism inte är okej, att och ordningsvakter ska följa svensk lagstiftning och att det är otroligt viktigt att man anmäler om man känner att man blivit illa behandlad, för det är en förutsättning för att polisen ska kunna ingripa om ordningsvakterna inte sköter sina uppgifter som de ska. En rättvis och effektiv migrationspolitik kräver att ett nej är ett nej. Så ser det inte ut i dagens . Vi har tiotusentals människor som befinner sig i olagligt och som egentligen borde ha utvisats. En viktig men ofta bortglömd verksamhet inom arbete är förvarsverksamheten. Polisen och bedömer att antalet platser måste fördubblas. I och budget, som antogs här , öronmärktes för att bygga ut antalet förvarsplatser. sa migrationsminister att han vill avvakta med instruktioner om att bygga ut antalet förvarsplatser. Min fråga till migrationsministern är väldigt enkel: När tänker regeringen följa beslut? Jag tycker att det är anmärkningsvärt att migrationsministern recenserar alliansregeringen, som avgick 2014. Det är 2019 . Jag ser ett mönster, dels att migrationsministern inte vill ge instruktioner till att bygga ut antalet förvarsplatser, dels att regeringen inte vill höja polislönerna, vilket finns i och budget, som har antagits av riksdag. När tänker regeringen följa instruktioner? Ledamoten får läsa på mer. Det finns och har länge funnits ett uppdrag till att bygga ut antalet förvarsplatser, vilket de också har gjort. Det är som sagt en ökning när det gäller antalet. Ni lade på en slant, 100 miljoner, tror jag, och sa det skulle räcka till 100 platser. Där räknade ni som krattor, som ni brukar göra. Varje plats kostar ungefär 1,3 miljoner; det räcker bara till 60-70 platser. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att bygga ut förvarsplatserna och som sagt etablera ett nytt förvar i norra . Bara slutade 48 poliser i av andra skäl än pension. som många poliser lämnar yrket ser vi att många platser på utbildningen står tomma. Därför finns ett stort behov av att göra ett viktigt yrke som polis mer attraktivt i . Av denna anledning var det välkommet att fattade beslut om en särskild lönesatsning riktad till landets poliser. Det handlar i ett första steg om och fullt utbyggt om i genomsnitt per polis. Tyvärr har regeringen inte velat genomföra den särskilda lönesatsningen. Regeringen verkar faktiskt inte vilja ge några instruktioner över huvud taget till att använda dessa pengar på det sätt som var tänkt. Jag vill därför fråga inrikesminister : Varför vill regeringen inte ge polisen den särskilda lönesatsning som vi har fattat beslut om i denna kammare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag är glad över att vi är politiskt brett överens om stora satsningar på polisen. Det gäller både att polisorganisationen ska växa med 10 000 fler polisanställda och att villkoren för polisen ska förbättras så att det blir ett attraktivt yrke som fler inte bara vill söka sig till utan också återvända till. Kuriosa: Jag var i och besökte Polisregion syd. De berättade för mig att 40 polisanställda nu återvänder till yrket efter att ha lämnat det i samband med det stora stöket vid omorganisationen. Jag hoppas att detta är ett tecken på att poliser ser att den nya organisationen börjar bita, att villkorsfrågorna förbättras och att det därmed blir ännu mer attraktivt att gå in i polisyrket. Vi har 30 000 polisanställda i , varav 20 000 poliser, så det börjar gå åt rätt håll. Men det krävs en utbyggnad av utbildningarna för att vi ska få fler poliser, och det krävs också goda villkor. Det är intressant att höra inrikesministerns reseskildringar, men jag vill gärna upprepa min fråga. Jag tror att vi har ett par tusen poliser i landet som undrar . har alltså fattat beslut om en särskild lönesatsning som ska gå till just löner, inte något annat inom . Där har regeringen ett viktigt ansvar för att säkerställa och styra sin myndighet. Är regeringen beredd att styra detta över huvud taget så att pengarna går till löner och inget annat? Jag kan bara konstatera att de pengar som har beslutat om är utbetalade till . Det viktigt att särskilja roller. Vi är överens i denna kammare om att det ska vara bättre villkor, men dessa villkor ska förhandlas av och de fackliga organisationerna. Detta står också i den reservation som fattat beslut om. går tusentals ungdomar förväntansfulla till lärosätena för att skriva sitt högskoleprov. Det är en viktig möjlighet i för att över huvud taget kunna konkurrera och komma in på attraktiva utbildningar. Det kan vara läkarprogrammet eller juristprogrammet, för att nämna ett par exempel. uppmärksammades en fuskliga, som just nu är mitt uppe i en rättsprocess med hårda åtalspunkter. Min fråga till statsrådet är: Hur tänker regeringen gå vidare i denna fråga för att säkerställa att inga av de ungdomar som har fuskat sig till en plats i konkurrens med andra, skötsamma ungdomar får finnas kvar vid landets lärosäten? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för en mycket viktig fråga! Helt självklart är det så att allt vi känner och vet i vår moral går emot att man ska kunna fuska sig till en plats på våra högskolor och universitet. Precis som ledamoten sa handlar det ofta om mycket eftertraktade utbildningar, som läkarlinjen eller juristprogrammet. Det som vi behöver ta oss an just nu är att reda ut att man inte ska få behålla de poäng man har tagit om man har blivit tagen för fusk, vilket man ju kan bli numera, som ledamoten uttryckte. Hur ska vi då göra med de poäng som tagits? Det är klart att det går emot allt vi känner och tycker att man ska få behålla poängen. Lärosäten gör olika, och vi behöver se över regelverket så att det blir rättssäkert och så att lärosätena kan göra lika. Jag är beredd att ta detta vidare. Utöver de 23 personer som just nu är inne i rättsprocessen finns det ett kundregister med mellan 200 och 350 så kallade kunder som har använt fusktjänsten. Vi i Liberalerna tycker att det är viktigt att man först och främst annullerar, alltså återkallar, deras provresultat, och att de inte ska få skriva högskoleprovet . Det är också viktigt, inte minst ur ett rättviseperspektiv, att de blir av med sin plats. Dessutom ska naturligtvis de poäng som tagits övervägas. Min konkreta fråga är: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit här? Det är redan på plats, detta att man blir av med sin plats. Det kan vi redan se. Det är så lärosätena har agerat i de fall som har varit uppe, och jag utgår från att lärosätena agerar på ett klokt och bra sätt också . Det jag har gjort är att snabbt ta initiativ till att se hur vi kan få till en rättssäker ordning i fråga om hur vi ska hantera de studiepoäng man tagit när man blir tagen för fusk. Det är jag beredd att gå vidare med, och det kommer jag också att göra. Min fråga är till inrikesminister . I kontrolleras tiotusentals pendlare i gränskontroller, enligt regeringen för att motverka hot mot den inre säkerheten i . Det har dock inte framkommit några exempel på att konkreta hot mot rikets säkerhet har stoppats. har gränspolisen larmat om att man på saknar resurser till att kontrollera personer som man misstänker för att vara potentiella terrorister eller tillhöra stöldligor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Sammanfattningsvis: Pendlare i kontrolleras och försenas . Misstänkta brottslingar på släpps igenom. Jag vill därför fråga inrikesministern om han anser att det är en bra prioritering från regeringens sida att gränspolisen med sina begränsade resurser ska prioritera pendlare i framför konkreta hot på till exempel . Regeringen har fattat beslut om att förlänga de inre gränskontrollerna . Vi gör det enligt det regelverk som finns, då vi bedömer att det krävs med anledning av säkerhetshoten mot och för att vi ska kunna garantera den inre säkerheten. Vi kommer att fortsätta bedöma detta, och det är en samlad bedömning vi gör. Jag kan bara konstatera att ungefär 200 personer nekas inträde i för att de inte har rätt att komma hit, och det upptäcks tack vare de inre gränskontrollerna. Jag kan också konstatera att gör bedömningen att terrorhotnivån mot ligger kvar på en trea, vilket är en ganska hög nivå som motiverar ökad säkerhet och inre gränskontroll. Sedan finns det andra poänger med inre gränskontroll. Vi får också koll på brottsvågor på ett helt annat sätt. Vi ser att stöldvågorna, inte minst i , har minskat ganska kraftigt efter att de inre gränskontrollerna infördes. Att det finns hot mot är ett faktum, tyvärr. Det är också ett faktum att gränspolisen har begränsade resurser. Jag får kanske upprepa frågan om det är en bra prioritering av dessa resurser att kontrollera skånska pendlare framför att kontrollera konkreta hot som gränspolisen pekar ut och själv säger att man inte har resurser för att kontrollera. I min tankevärld är det bättre att kontrollera misstänkta stöldligor än vanliga skånska pendlare. Det har ju visat sig att de interna gränskontrollerna inneburit att vi har bättre koll också på stöldligor som rör sig över våra gränser. Men det är som avgör var man vill lägga sina resurser och var i man bör ha inre gränskontroller. Kopplat till kan jag konstatera att nu går ut med uppemot hundra nyanställningar på för att förbättra gränskontrollen där. Jag vill ställa min fråga till landsbygdsministern. Under hela valrörelsen talade vad jag vet alla partier om att hela ska leva. Alla partier talade sig varma för att klyftan mellan stad och land måste minskas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det var därför vi i KD och M tog bort indexuppräkningen för bensin och diesel i vår budget. har regeringen aviserat att skatten ska indexuppräknas för bensin och diesel. Den skattehöjningen kommer att slå kraftigast mot människor som bor och verkar på landsbygden. Min fråga är: Varför vill regeringen öka klyftan mellan stad och land, när vi i vår budget försökte minska den? Tack, , för frågan! Jag noterar att den är på samma tema som den förra jag fick, och jag vill återigen säga att detta egentligen inte är en fråga som hanteras av mig som minister eller mitt departement - även om möjligheterna att ta sig runt och resa när man bor på landsbygden är jätteviktiga. Jag vill vara tydlig med det som är gjort. Det man gjorde i M-KD-budgeten var att man tillfälligt, temporärt , tog bort indexuppräkningen. Den är inte återställd av denna regering. Man har heller inte tagit bort indexuppräkning som system, utan det ligger kvar och fortsätter ticka. Vill man ha en politisk debatt om denna fråga får man återkomma och lägga förslag på bord, och så får vi ta en politisk debatt om det där och då. I övrigt kan jag bara instämma i att detta var en viktig fråga i valrörelsen. Den behöver jobbas med brett, och jag är väldigt nöjd med och glad över det engagemang över partigränserna som verkar finnas för detta. Tack, landsbygdsministern, för svaret! Landsbygden ligger så att säga i vårt hjärta, och därför tycker jag att det är viktigt att fråga om detta. Den som lever och verkar på landsbygden ser ju hur klyftan bara blir större. Bilen är viktig för att kunna leva på landsbygden, och det absoluta flertalet har inte tillgång till vare sig tunnelbana eller buss. Min fråga är om ministern kan lova att verka för att hela ska leva och att skattebördan för landsbygdsborna ska minska - eller åtminstone inte öka. Jag tror att man behöver göra frågan om att kunna bo och leva i hela så bred som möjligt. Då är detta en del som man behöver diskutera. Det är klart att man aldrig på samma smidiga sätt som i kommer att kunna ta tunnelbanan i kommun, som är min hemkommun. Man behöver jobba med olika sätt, men jag tycker inte att man ska låsa fast sig vid en sak. Det kan handla om differentierade system, riktade insatser för bättre kollektivtrafik med mycket mera. Jag ser fram emot en debatt om dessa frågor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga är till justitieministern. För oss socialdemokrater utgör brottsligheten ett hot mot hela det demokratiska samhället, ett hot som ska bekämpas med alla medel. Det är när framtidstron går förlorad som gängen och våldet blir ett alternativ. Gängkriminaliteten är ett stort problem som vi tar på största allvar. Vi har under den senaste mandatperioden gett polisen och rättsväsendet mer resurser och bättre verktyg och fört en kompromisslös kamp mot grov organiserad brottslighet. Det har gett tydlig effekt. Fler sitter häktade. Fler sitter i fängelse. Men det löser inte hela problemet. Som justitieutskottets ordförande är jag övertygad om att vi behöver ha en mycket bredare samhällsdebatt om detta och att vi behöver titta bredare på frågan. Jag delar också rikspolisens hållning att det krävs insatser från hela samhället. Vilka åtgärder anser statsrådet krävs i detta läge? Att knäcka den organiserade kriminaliteten är den viktigaste frågan på detta område. Om vi inte gör det kommer vi nämligen att hamna i en systemhotande situation där människor inte vågar anmäla brott eller vittna och där kriminella kan hålla hela områden under sin kontroll. Där får vi absolut inte hamna, och i den mån vi redan har gjort det gäller det att rulla tillbaka den utvecklingen. Som frågeställaren säger har vi gått fram med polissatsningar, straffskärpningar och rätt stora brottsbekämpande insatser. Men vi måste se till att också förstärka det förebyggande arbetet för att hindra nyrekryteringen till gängen. Rikspolischefen brukar uttrycka det som att för varje kille i de här gängen som polisen tar står det kanske tio till som är på väg att rekryteras. Och polisen tar ganska många just nu - som frågeställaren sa är häktena i det närmaste fulla. gäller det att hindra nyrekrytering. Regeringen har haft en diskussion ute på allmän beredning om att ta den lista på åtgärder som finns, gå igenom dem del för del och se vad vi kan göra i både socialpolitiken och utbildningspolitiken och på alla andra områden för att kraftsamla på det förebyggande området. Tack för svaret! Vi ska bekämpa brotten men också brottens orsak. Det har vi socialdemokrater varit tydliga med . Jag tänker att det mest effektiva sättet att hindra unga människor från att välja kriminalitet är att erbjuda någonting bättre: en bra skola, en socialtjänst som finns där om man hamnar på glid, en fungerande bostadspolitik, första jobbet och ett samhälle som håller ihop. Detta handlar både om resurser och om verkstad. Hur får vi det att fungera mellan de olika aktörerna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har en utveckling som innebär att vi får allt fler poliser ute i områdena. gäller det att följa upp detta med satsningar till exempel inom , som ofta kan vara den svaga länken i vissa avseenden. Man måste ha de verktyg och resurser som behövs för att till exempel omhänderta barn och ungdomar som är på väg att hamna snett. Detsamma gäller skolan - vi måste göra de satsningar som behövs där. Det går att vända utvecklingen. Jag har sett att i är på väg bort från listan över utsatta områden. Jag såg att det kan komma att bli så även för Vivalla i . Det går alltså att vända utvecklingen. Min fråga går till inrikesminister . var inte bara först med att föreslå fler utbildade poliser under förra mandatperioden. Vi föreslog också tidigt en riktad lönesatsning till svensk polis, dels för att få fler att söka sig till utbildningen, dels för att få fler poliser att stanna kvar i yrket. är samtliga partier överens om att vi behöver fler poliser, men problemet är att utbildningsplatser fortfarande gapar tomma. En betydande andel poliser lämnar också fortfarande yrket på grund av dåliga arbetsvillkor och en dålig löneutveckling. Som tur är finns det dock avsatta medel för en riktad lönesatsning i den budget som röstades igenom av , . när vi har fått en rödgrön regering med som minister med ansvar för svensk polis blir min fråga, som jag vill ha svar på: Blir det en riktad lönesatsning till poliser? Det enkla och raka svaret är att pengarna redan är utbetalda till . har fattat sitt beslut, och pengar har betalats ut. Men jag har faktiskt inte hört någon här i säga att vi ska ha en annan ordning än att ska förhandla med de fackliga organisationerna om löner och villkor. Det är också detta som står i den reservation som gick igenom. Jag vill nyansera bilden något. Vi har fördubblat antalet studenter som går ut från polisutbildningarna. Det behövs fler, så det kommer att bli en ytterligare utbyggnad. Två nya polisutbildningar har just startat, i och . säger dessutom att den oroväckande kurvan över antalet poliser som lämnar yrket efter den stora omorganisationen har planat ut. Det arbetet måste fortsätta. Den 73-punktsöverenskommelse som regeringen har ingått med och Liberalerna innehåller både 10 000 fler polisanställda och bättre villkor för polisen. Detta är nämligen viktiga frågor, och det måste vara ett attraktivt yrke. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det räcker inte med att bara dela ut pengarna till och sedan räkna med att ett överskott tillfaller regeringen för andra utgifter. Det gäller att politiskt styra pengarna till polislönerna, om de ska kunna användas på det sätt som det var tänkt. Men det är tydligt, fru talman, att kalkylerar med att pengarna ska brinna inne och att fortsatt kommer att underbudgeteras. Det tycks alltid finnas något annat som är viktigare för en socialdemokrat att prioritera än svensk polis. Jag förstår inte riktigt det senaste inlägget. Pengarna är redan utbetalda, så varför skulle vi prioritera bort dem? De är utbetalda och ska användas av , som ska förhandla med de fackliga organisationerna om bättre löner och villkor. Det var väl det som var beslut. Med all respekt - jag tror att jag har varit inrikesminister . Om ska sköta lönefrågan och hålla sådana förhandlingar bör de också få möjlighet att göra detta.