kam-fs · H6C120190411fs · 2019-04-11 14:00:00 — Det handlar absolut inte om de miljardbelopp som det nu florerar uppgifter om, tvärtom. När spelen sedan närmar sig och vi vet om vi får dem kommer vi att få in en ansökan om ordningstillstånd, och då får vi se exakt vad det handlar om. Det är lite märkligt att man inte har en kostnadskalkyl . Om man vill ha så bred politisk enighet som möjligt är det ju detta man ska ta ställning till. Det är därför vi inte har kunnat ge ett svar, även om vi varit försiktigt positiva, för vi har inte fått alla svar om vad kostnaden skulle betyda och hur stor den skulle komma att vara. Kan statsrådet garantera att inga skattemedel kommer att gå in om vi står med ett underskott efter ett avslutat ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ja, det kan jag absolut garantera. Det enda regeringen säger är att vi ska hantera sådant som det ändå faller på myndigheterna att hantera: visumfrågor, passfrågor och polisiära frågor som handlar om säkerheten utanför arenan. Vi ska inte gå in och täcka några ekonomiska kostnader för själva spelen vare sig före eller efter dem. Utvecklingen när det gäller de svenska utsläppen går åt fel håll. Förra mandatperioden var tydlig, och trendbrottet var markant: De svenska utsläppen ökade. Färsk statistik från visar också ett trendbrott på transportsidan. ökar även de utsläppen. Det är helt oacceptabelt! står utan miljöbilsdefinition. Det är ett problem, för företag och myndigheter använder sig av den för att upphandla smart. Det är bra för att vi får in nya miljösmarta bilar på marknaden. Det gör också att vi får en bättre andrahandsmarknad. Genom detta kan vi också minska våra utsläpp, men vi har ingen miljöbilsdefinition. Varför, undrar jag. När får vi en sådan, ? Tack, , för den viktiga frågan! Som vet har regeringen jobbat mycket intensivt med att ta fram ett nytt system för bonus, så kallad bonus-malus, för nybilar. Där har vi skärpt kriterierna för vad som kan betraktas som en bonusbil. En sådan kan få ett kraftigt stöd, . höjer vi skatten på mest utsläppande bilarna, så kallad malus. Sedan detta infördes har vi haft val och en lång regeringsbildningsprocess, vilket har gjort att regeringen inte har kunnat gå vidare med att slå fast en ny miljöbilsdefinition som ska harmoniera med bonus-malus-systemet. Detta arbetar vi med just nu i regeringen, och jag hoppas kunna återkomma med en ny miljöbilsdefinition. Det handlar om ca 2 000 personbilar , så det är viktigt. Tack, , för svaret! Jag blir dock lite orolig om man inte från ser att de här frågorna hänger ihop. Ett bonus-malus-system är bra, men det vore också fullt rimligt att ha den andra lagstiftningen på plats, speciellt som vi hade en miljöbilsdefinition som då också skulle falla ur. Att stå här och fortfarande inte ha svar är faktiskt helt oacceptabelt, inte minst med tanke på att utsläppen ökar. Vi talar om klimatfrågan, som är så pass akut. När, lite mer exakt, kan vi förvänta oss ett besked? Jag kan inte ge ett exakt datum, men vi arbetar med detta. Jag kan möjligtvis säga att det fortfarande finns möjligheter för kommuner och offentliga institutioner att upphandla enligt den gamla miljöbilsdefinitionen. Kammarkollegiet stöder också detta genom en ramupphandling. Detta är något vi behöver få på plats . Dessutom delar jag naturligtvis den stora oron för eventuellt ökade utsläpp inom transportsektorn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen skryter med hur mycket man skärper straffen och hur personer ska sitta på anstalt. är häktena och anstalterna överbelagda. Facken varnar för att det nu börjar bli farligt. Personalen går på knäna. Vistelsetiden och inflödet kommer att knäcka Kriminalvården. Regeringen kommer att behöva placera bredvid för att ha råd att bygga alla de nya fängelser som kommer att behövas. finns det en solid forskning som visar att långa fängelsestraff inte har någon effekt på kriminaliteten. Jag vill fråga inrikesminister : Kommer regeringen att lägga pengar på att brottsbekämpa på riktigt, eller ska ni bygga nya fängelser? Ni har inte råd med båda. Tack, , för frågan! Som det ser ut nu kommer vi att behöva bygga fler fängelser framöver. Det är helt ohållbart med den situation som är. Det är därför vi planerar för en sådan expansion, och det är nödvändigt. Jag vill ändå komplicera bilden lite grann. Hade vi inte skärpt straffen för till exempel grova vapenbrott hade polisen inte kunnat sätta dit och låsa in så många grovt kriminella individer som har använt skjutvapen och gått omkring med skjutvapen. Vi ser att det nu är fyra fem gånger så många som häktas för vapenbrott jämfört med tidigare, och det har att göra med skärpt lagstiftning. Det är alltså nödvändigt att göra detta för att pressa tillbaka den grova brottsligheten. Men detta räcker inte. Vi måste också göra andra, sociala insatser och jobba förebyggande, inte minst med , fritidsgårdar och skolinsatser, framför allt i de mest utsatta områdena i . Det är ett arbete som vi kommer att fortsätta att bedriva och framför allt samverka mycket kring, för det kommer också att behövas förebyggande arbete för att lyckas med brottsbekämpning. Jag tror att det är dags att lyfta blicken inom kriminalpolitiken och se hur andra länder hanterar problemet. är inte unikt på något sätt. har infört straff i frihet med elektronisk övervakning för de lägre brottskategorierna. Detta har minskat populationen på anstalterna. För att få ned kriminaliteten måste vi göra saker som funkar på riktigt. Att höja straffen funkar inte. Jag tror att det är dags att vi börjar se på nya former av straff och använda mer straff i frihet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tror att det är viktigt att inte sätta dessa frågor helt mot varandra. Om vi inte har en del stränga straff som gör att polisen får befogenheter att jobba med hemlig telefonavlyssning och kan komma åt de kriminella gängen kan vi inte pressa tillbaka skjutningarna i . Det är därför otroligt viktigt att göra detta men jobba förebyggande, inte minst med Kriminalvården så att det blir bra kvalitet där så att människor återanpassas till samhället. Låt oss inte ställa frågorna mot varandra, utan låt oss göra både och. Annars tror jag att vi förlorar i längden. Jag vill ställa en fråga till statsrådet , som verkar vara populär när det gäller att få frågor. I vårändringsbudgeten flyttas 232 miljoner från till Kriminalvården. Jag tycker att det är olyckligt att dra ned på polisen i ett läge där myndigheten har målet att nå 10 000 anställda . Den första fråga jag vill ställa till statsrådet är: Vilka konsekvensanalyser har gjorts av den drastiska neddragningen? I polisens transportkostnader borde lönekostnader för poliser och fordonskostnader ingå. Det är ju kostnader som inte försvinner bara för att man gör en ändring i tabellerna. Jag tror att de 232 miljonerna är pengar som myndigheten hade räknat med i sin planering för att långsiktigt stärka svensk polis. Hur ser inrikesministern på detta, och vilka konsekvensanalyser är gjorda? Jag vill först konstatera att får mer jämfört med . Det är en kraftig expansion och alltså ingen besparing på . Vi måste däremot lösa de problem som handlar om transporter. Jag tror inte att jag har varit på en enda polisstation runt om i där man inte har lyft upp frågan att väldigt mycket polistid ägnas åt annat än brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete. Transporter är en sådan fråga. Då måste vi se till att och Kriminalvården blir överens och långsiktigt hittar ett system där Kriminalvården kan avlasta polisen med transporter. Att Kriminalvården inte skulle sköta en del av transporterna för polisen nu och att polisen skulle få ägna mer tid åt att skjutsa kriminella kors och tvärs över vore inte bra för polisens effektivitet och det brottsbekämpande arbetet. Det är en rimlig avvägning som görs, och jag hoppas att vi kan lösa frågan en gång för alla . Tack för det första svaret! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag kan konstatera att jag inte hörde något svar om vilka analyser som har gjorts av vilka konsekvenser det får att göra förändringen. Jag är spänd över att få höra det i det andra svaret. Jag kan ställa en följdfråga. Även om man får 1,6 miljarder flyttas 232 miljoner bort. Kan inrikesministern garantera att den nedskärning som det de facto är inte kommer att påverka målet om 10 000 fler polisanställda ? Jag kan garantera att regeringen kommer att driva arbetet med 10 000 fler polisanställda med full kraft. Vi har börjat, och vi fullföljer. Vi ska ha en starkare polis över hela land. Detta arbete fortsätter. Om Kriminalvårdens transportfrågor, som är kopplade till polisen, inte hade lösts skulle konsekvensen ha blivit att fler polisbilar behöver användas för att sköta transporter i stället för att det bedrivs brottsbekämpande eller brottsförebyggande arbete. Jag tror att detta hade varit en dålig prioritering för . Jag och statsrådet har det roligaste politikområde man kan ha. Det handlar om kultur och demokrati, och vad är mer angeläget i tider som dessa när kulturen och demokratin attackeras på bred front? presenterade den analysmyndighet som vi har på kulturområdet och som heter Myndigheten för kulturanalys sin rapport om hur kulturpolitiken står sig i relation till de nationella målen. Några av de mest angelägna frågor som där tas upp handlar om bristen på stabil och långsiktig ekonomisk utveckling på kulturområdet på statlig, regional och nivå men framför allt om att skillnaderna i befolkningens tillgänglighet till kulturverksamheter har förstärkts geografiskt och socioekonomiskt och att detta bidrar till kraftiga selektionseffekter. Min fråga är: Vad gör statsrådet för att vi ska kunna utöka kulturverksamheten och delaktigheten brett i befolkningen, inte minst för att bekämpa just selektionseffekterna? Tack, Lawen, för en angelägen fråga! Myndigheten för kulturanalys pekar ut och visar på att detta är en utmaning som vi har haft länge inom kulturpolitiken. Så har det dessvärre sett ut. Vi har klyftor i tillgängligheten och delaktigheten i vårt kulturliv, beroende både på var man bor och på vilken bakgrund ens föräldrar har, exempelvis. Här behöver vi göra mer. Jag är väldigt glad, återigen, att vi kunde presentera att vi återinför bidraget till . Det är ett utvecklingsbidrag som har uppskattats brett, som har sökts av i princip samtliga av länets kommuner och som syftar till att utveckla nya metoder för att fler barn och ungdomar ska kunna ta del av . Det är en delaktighetsreform. Sedan ska vi göra mycket mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, statsrådet, för svaret! Jag var på ett studiebesök i mitt bostadsområde i Järva, där dessa pengar använts särskilt för att nå ut till unga som haft långt till att träda in i kulturaktiviteter. ser vi dessvärre att det förs en politik i där man drar ned på kulturverksamheter för barn och unga. Detta har resulterat i att en hel del verksamheter läggs ned. Kan staten och denna typ av bidrag kompensera på så sätt, eller ser statsrådet ett behov av att borgerliga partier driver fram en ekonomisk politik för kulturen? Jag som kultur- och demokratiminister lägger inga synpunkter på hur enskilda kommuner prioriterar i sina budgetar. Däremot önskar jag såklart att vi alla ser behovet av att investera i en jämlik och tillgänglig kultur för alla. Ett annat område som jag är glad över att vi är överens om att ta vidare nu är läsandet och det läsfrämjande arbetet. Det är också demokratiskt och når ut till alla barn och unga i skolor. Vi ska satsa mer på detta och ta det vidare så snart vi kan. Att forskningen är viktig för samhället och att den behöver långsiktiga villkor är alla partier överens om. Detta stod också tydligt när forskningspropositionen behandlades här i för styvt . Men i övergångsregeringens budget stod det inte en rad om de 600 miljoner som var utlovade till forskningen, men väl om en elcykelpremie på 350 miljoner. Tack och lov återställdes detta i och budget, men inte förrän i går visste universitet, högskolor och forskningsråd vilken fot regeringen skulle ställa sig på. Detta har skapat osäkerhet. Ett av de forskningsråd som har blivit av med pengar är , som har en stor andel för grundforskning. Jag skulle vilja fråga forskningsministern om man inte har insett vikten av långsiktighet och varför förlorar pengar. Jag tackar ledamoten för frågan. Jag vill börja med att säga att är och ska vara en ledande forskningsnation. Vi ska och kan ge långsiktiga förutsättningar för forskning. Vi är det land i EU, för att inte säga världen, som i relation till vår bnp ger mest till forskning och innovation. Detta ska vi fortsätta att göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det stämmer att fick ta av sitt anslag i vårändringsbudgeten till att bidra till att finansiera exempelvis den massiva neddragning som och gjorde när det gäller miljö- och klimatbudgeten. Där försvann 2 miljarder. Det har regeringen gett tillbaka. Vi har också gett tillbaka en satsning på skolan, där vi nu kan gå fram med en rejäl satsning på lärarassistenter så att våra lärare får hjälp och stöd i skolan att få vara just lärare och så att våra elever får lära sig mer och ha med sig goda kunskaper . Det är lite intressant att jag får höra att de som vi hade satsat på klimatforskning valde regeringen att prioritera bort. En annan fråga som gäller vikten av forskning handlar om att vi också får lärare på plats. Här säger regeringen att man vill fördröja utbyggnaden av bland annat lärarutbildningsplatser. Det handlar bland annat om kompletterande utbildning för akademiker. Här vet vi att det finns ett stort söktryck. Stämmer det att inte heller dessa utbildningar kommer att komma till stånd, och hur har regeringen i så fall resonerat med tanke på lärarbristen? Jag tycker att det är viktigt att vi håller lite ordning och reda på vad det är vi påstår och vad vi tar oss an för framtiden. Vi kan ändå konstatera att vi kommer att lägga mer på att bygga ut den högre utbildningen . Det är ungefär 1 000 helårsstudenter. Det är klart att en hel del av dem kommer att vara lärarstudenter. Det är vårt besked för framtiden. Vi kommer att fortsätta bygga ut . gjorde ca 67 000 personer högskoleprovet. Ett av momenten är läsförståelse, där texterna handlar om skolan och demokratin. I detta fall var de skrivna av , som är en aktiv vänsterpartist. Mot slutet av texten ger Hellmark en känga till just och benämner oss som högerextrema och hänvisar till järnrörsskrammel. Hellmark får såklart skriva om vad han vill. Men det uppstår ett problem när UHR som oberoende myndighet använder en politiskt vinklad text som underlag för ett prov som görs av tusentals svenskar. Det är helt uppenbart att UHR med en sådan text tar partipolitisk ställning. Som myndighet har man ett stort ansvar och ska i alla lägen vara opolitisk. Min fråga går därför till statsrådet . Hur avser statsrådet att agera för att säkerställa att myndigheter inte utnyttjar sin ställning på ett felaktigt sätt och att en liknande situation inte uppstår igen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar ledamoten för frågan. Detta är en fråga som måste ställas till och besvaras av ansvarig myndighet. Det får bli mitt svar på denna fråga. Jag litar på att våra myndigheter tar ansvar för det som de har ansvar för och vet vad de gör. Ett enskilt ärende hade kanske det prov i varit, där gymnasieelever fick svara på frågan vilka åtgärder som ska vidtas för att förhindra de nationalistiska utveckling. Det är om möjligt en ännu mer problematisk frågeställning. Men jag kan tycka att högskoleprovet ändå är en nationell angelägenhet, och jag anser att statsrådet trots allt är svaret skyldig när det gäller hur en myndighet rent generellt ska verka för ett partipolitiskt oberoende och för ett upprätthållande av demokratin. Jag vidhåller att detta är myndigheternas ansvar, och jag förutsätter att myndigheterna tar detta ansvar. Det har funnits tillräckligt med kunskap för att fatta tydliga politiska beslut när det gäller vargen. Men det som vi ser är fri utveckling utan politisk styrning. Art- och habitatdirektivet, liksom riksdagsbeslut, ger utrymme för en halvering av dagens vargstam, både i och i . Många tror också att antalet 170-270 är en ram för hur många vargindivider som vi ska ha. Men i själva verket är det detta antal som angavs till för att lägga ett referensvärde inom detta. Eftersom minsta livskraftiga stam är 100 hade redan 170 varit en bra bit över den vetenskapligt framtagna siffran. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har regeringen tillåtit att själva får avgöra antalet vargar? Jag tackar Kopparklint för frågan. Det är som har ansvaret att sköta rapporteringen som vi enligt art- och habitatdirektivet ska göra . Det är mycket viktigt att denna rapportering sker på strikt vetenskaplig grund. Den ram som har satt 2013 på 170-270 individer har överlämnats till vår myndighet. Där har man slagit fast att för att en gynnsam bevarandestatus ska gälla enligt art- och habitatdirektivet får inte 270 individer underskridas. Den svenska populationen har haft en högre grad av inavel än vad som anses acceptabelt. Därför har man också slagit fast att vi behöver invandrade vargar från för att behålla en gynnsam bevarandestatus. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Den viktigaste åtgärden i regeringens budget är tydligen att kraftigt öka anslagen till Klimatklivet. har granskat Klimatklivet, och det är ingen munter läsning för oss som gillar effektiv klimatpolitik som gör skillnad eller för den delen hushållning med skattebetalarnas pengar. I granskning av Klimatklivet kan man läsa att Klimatklivet inte är korrekt beräknat, att det inte genererar kostnadseffektiva åtgärder för att uppnå miljömålen, att marginalkostnaderna är betydligt högre än enligt statistik, att kostnaderna också är högre än vad som krävs för att nå klimatmålet 2030 enligt Miljömålsberedningen och att det inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet 2030. Min fråga till statsrådet är därför: Varför är det en bra idé att lägga ännu mer pengar på ineffektiv miljöpolitik som inte räddar klimatet? Jag tackar för frågan. Miljöpolitik och klimatpolitik handlar också väldigt mycket om att finna acceptans. Det är alltså inte bara fråga om vad som är den mest effektiva metoden. har pekat på vad som är den mest effektiva metoden för att minska utsläppen. Det är att kraftigt höja koldioxidskatterna, det vill säga bensin- och dieselskatten. Den som här i talarstolen efterlyser den mest effektiva klimatpolitiken bör därför också vara beredd att ta beslut om att kraftigt höja koldioxidskatterna. I annat fall får man även jobba med morot för en omställning för hela landet. Det är precis det som Klimatklivet används till, alltså till att delfinansiera additionella klimatinvesteringar runt om i hela landet för kommuner, för företag och även för föreningar och andra. Klimatklivet möjliggör just en omställning till laddinfrastruktur och annat i hela landet. Min fråga går till inrikesminister . Vid en nödsituation är det viktigt att polis, räddningstjänst och ambulans snabbt kan vara på plats för att påbörja en hjälpinsats. SOS Alarm har ett trubbigt verktyg och begränsade möjligheter att exakt lokalisera människor som inte själva kan uppge var de befinner sig. Det finns ett nytt system som kallas AML, där man kan få en automatisk gps-positionering. För mig är det självklart att denna ska kunna användas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund verkar det vara ett oklart rättsläge i avseende denna kommunikation och integritet som gör att en ny lagstiftning kan behövas. Min fråga till statsrådet lyder därför: Hur ser ministern på den fortsatta utvecklingen av automatiserad positionering när man ringer 112? Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Vi vet att räddningsinsatser verkligen räddar liv och minskar lidande om de görs snabbt. Vi måste därför titta på allt som vi kan göra för att SOS-alarmeringen ska funka så smart som möjligt. Den absoluta majoriteten av samtalen in till SOS Alarm kommer via smarta telefoner. Då borde ny teknik möjliggöra att man direkt ser varifrån telefonsamtalet kommer och kan positionera detta exakt. Jag har talat med SOS Alarm och förstått att bolaget arbetar med att möjliggöra positionering . Skulle det visa sig finnas någon regel eller lag som behöver ändras för att göra detta möjligt är jag fullt beredd att gå vidare med det, men som det ser ut nu jobbar SOS Alarm med att få detta på plats . Det tycker jag verkar väldigt bra. Min fråga går till minister . saknar ju en immunitetslag för konst, till skillnad från de flesta andra länder. När man tar hit konst från ett annat land för att visa den är det därmed inte säkert att man får med sig konsten tillbaka igen, utan den blir kvar här om någon gör anspråk på något av konstverken. Jag har talat med bland annat om detta, och de ser det som ett problem. Det finns exempel på rysk konst som skulle ha visats i , men man vågade inte eftersom man inte visste om man fick ta med sig konsten tillbaka till . Detta har legat på departementet ett tag, och det hände inte så mycket under förra mandatperioden. Jag undrar därför: Vad avser ministern att göra för att immunitetslagen ska kunna komma på plats? Jag tackar för frågan. Detta är viktigt. När konst utlånas till oss och vi har möjlighet att visa klenoder och vacker konst från hela världen ska det ske på trygga villkor så att konsten har möjlighet att återbördas dit där den lånades ut ifrån. Precis som beskriver är detta en fråga som man tittar på inom departementet, och det är det besked jag kan ge . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen är pigg på att prata om att antalet antagna till lärarutbildningen har ökat . Det är bra. Vad man däremot inte talar om är att antalet som faktiskt tar examen från lärarutbildningen minskar samt att antalet avhopp från utbildningen är skyhögt. Att öka antalet platser på lärarutbildningen är inte lösningen på lärarbristen, utan mer måste till. Det finns ett statistiskt samband mellan avhopp och gymnasiebetyg. Studenter som är antagna till lärarutbildningen med låga gymnasiebetyg hoppar av i större utsträckning. Att öka antalet platser på lärarutbildningen är alltså inte lösningen. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att höja kvaliteten i och minska antalet avhopp från lärarutbildningen. Jag tackar ledamoten för frågan. Det är klart att vi ska se till att vi har en lärarutbildning som levererar och examinerar riktigt duktiga lärare, för det behöver svensk skola. Detta är något som är utpekat i vårt nya mittensamarbete mellan Socialdemokraterna, , och det kommer vi att leverera på. Vi ska se till att kraven och kvaliteten höjs. Vi ska stärka metodiken, och praktik och teori ska föras närmare varandra. Man ska kunna studera och jobba , och det ska skapas fler vägar in i läraryrket. Detta är ett arbete som vi har satt igång, och vi kommer att återkomma till kammaren med kloka och bra förslag på hur vi ska ta oss an en förbättrad lärarutbildning. Dock är jag övertygad om att det i de 100 miljoner mer som vi lägger på högre utbildning jämfört med finns viktiga utbildningsmöjligheter för våra lärare, som vi ska vara rädda om. Även jag vill ställa min fråga till . Enligt en studie som har kommit har kvinnor generellt högre utbildning än män men lägre inkomst. I just denna studie har man tittat på personer födda , alltså ganska unga människor, och det visar sig att av kvinnorna och av männen har högre utbildning, det vill säga på eftergymnasial nivå. Men när man tittar på samma grupp vad gäller inkomst visar det sig att kvinnor har 248 000 och männen 341 000 i genomsnitt. Detta tycker jag är ett allvarligt jämställdhetsproblem. Det gör både att kvinnor har svårt att försörja sig, trots hög utbildning, och att vi inte tar till vara kvinnors kompetens. Vad kan regeringen göra för att försöka vända den här utvecklingen?