kam-ud · H6C120190213ud · 2019-02-13 09:00:00 — anser att måste dra sig tillbaka från ockuperat område, att bosättningarna måste utrymmas, att blockaden av måste hävas och att en fri och demokratisk palestinsk stat bör upprättas. Det är där vi står. Inget annat som ledamoten påstår här stämmer. Min kollega, , har varit väldigt tydlig just när det gäller ställningstagande i utrikespolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Det som jag vill lyfta upp i den här kammaren, och som man aldrig hör folk prata om, är västerländska företag som åker ned till och bryter mot alla mänskliga rättigheter. Det är du inte intresserad av att tala om, . Du får gärna ställa en fråga som handlar om det. Det finns ett omfattande och akut säkerhetshot mot vårt samhälle. Hotet ligger och tickar som en tidsinställd bomb - tick tack, tick tack. rör vi oss närmare en katastrof. Det finns ingen annan fråga som borde engagera oss mer, ingen annan fråga som borde prioriteras lika högt, ingen annan fråga som genomsyrar hela vår existens. Klimatförändringarna är här, och det handlar inte bara om några svältande isbjörnar eller döda korallrev. Klimatförändringarna genomsyrar alla samhällsfrågor och utgör framför allt ett hot mot samhället så som vi känner det. Glaciärer smälter, och havsnivån höjs. Antalet översvämningar, stormar och skogsbränder ökar. De säkerhetsrisker som det för med sig kan inte mötas av ett enskilt land eller en enskild aktör. Det krävs en samlad, global omställning. Intresset för hur klimatförändringarna hänger ihop med säkerhetsrisker och påverkar konflikter har ökat. Det handlar främst om humanitära kriser och katastrofer som direkta konsekvenser av det extrema vädret. Det andra är samhällets funktionalitet som utsätts för påfrestningar vid till exempel översvämningar, torka eller stormar. Det tredje är väpnade konflikter. Höjda temperaturer leder till att tillgången på naturresurser förändras. Det kan ha påverkan på och leda till konflikter om resurser. Jag är stolt över att vår utrikesminister, , såg till att frågan blev ett diskussionsämne i som tillfällig medlem där. Det var första gången som temat klimat och konflikt lyftes upp, och säkerhetsrådet enades om en resolution där kopplingen fastslogs. Det är alltså inte bara klimatförändringarna i sig som är utmaningen utan också de sociala och ekonomiska konsekvenser de kan leda till. I fattigare samhällen med bristande institutionella funktioner är kapaciteten för att hantera påfrestningarna begränsad. Då får klimatpåverkan stora konsekvenser för människors tillvaro. Naturkatastrofer och konflikter spär på den ökade hungern vi nu ser i världen. De spär på globala orättvisor och leder till att människor tvingas migrera, vilket också medför stora utmaningar. Även samhällen med starka institutioner påverkas. Det svenska samhället är till exempel kraftigt beroende av el. Skulle vår eltillförsel slås ut som ett resultat av en kraftig storm skulle konsekvenserna bli enorma. Sommarens torka visade också riskerna som klimatförändringarna för med sig. Utöver de många och stora bränderna ledde den varma sommaren till en betydande minskning av livsmedels- och spannmålsproduktionen. FN:s klimatpanel meddelar att vi har på oss att vända utvecklingen - . Utsläppen av växthusgaser måste minska om temperaturen ska öka med enbart . Och redan kommer konsekvenserna att bli enorma. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt har en viktig roll i klimatarbetet, när det gäller att driva på för förändring nationellt men även internationellt. I det arbetet behövs forskning och kunskap. Det är hög tid för oss att fördjupa vår förståelse för hur klimatförändringar samspelar med konfliktdrivande faktorer. Nationellt måste vi också lägga i en högre växel. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det klimatpolitiska ramverket ligger fast. All relevant lagstiftning ses över. Klimatmålen ska nås. Energiöverenskommelsen ska genomföras. Och en kraftfull grön skatteväxling görs. Internationellt ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Reformarbetet för att genomföra ska också intensifieras. 1,5-gradersmålet måste nås. Mänsklighetens framtid står på spel. En kraftfull politik som reducerar utsläppen är vår enda väg framåt. Och tiden är knapp. Låt oss fortsätta med full kraft och ta ledning för global omställning. Mycket av det som har sagts i den här debatten är av yttersta vikt, även om politiska beslut på området kanske inte rent konkret påverkar livet för oss här i . De påverkar i stället samhällsutvecklingen i andra delar av världen - precis som utrikespolitik bör göra. I mitt anförande ämnar jag dock belysa ett område som rent konkret påverkar förutsättningarna här på hemmaplan: handelspolitik i allmänhet och svensk export i synnerhet. Det är självklart att exportframgångar för ett exportberoende land som är direkt avgörande för vår tillväxt, vårt välstånd och i förlängningen vår välfärd och statsfinanserna i stort. Misstolka mig inte; jag är fullt medveten om att svensk import skapar förutsättningarna för vår export, inte minst då är ett land högt upp i förädlingskedjan. Med det sagt ser jag ändock ett behov av att peka ut och problematisera den trend som har varit sett till just svensk export. Att huvudsakligen fokusera på export tycks jag dessutom inte vara ensam om. Annars hade den föregående regeringen självklart kallat sin exportstrategi för handelsstrategi. Den dåvarande regeringen lämnade över exportstrategin till . Jag tycker att det är värt att utvärdera hur det har gått för svensk export . Enligt Statiska centralbyråns siffor landade det svenska handelsnettot, vår varuexport subtraherat med vår varuimport, på ett underskott på 14,7 miljarder . Då invänder säkert någon att det inte är rättvist att utvärdera regeringens strategi ett, men dessvärre, fru talman, har ingen förbättring ägt rum därefter. Det svenska handelsnettot landade på ett underskott på 10,7 miljarder, och de färska siffrorna visar på ett underskott på hela 32,9 miljarder. Jag vill uppmärksamma fru talman på att jag är fullt medveten om att någon exportstrategi hit eller dit knappast är den enda faktorn som påverkar handelsnetto. Med det sagt skulle jag i stället vilja belysa fyra andra faktorer som sannolikt är av större signifikans för vår export. Den första faktorn är så klart den globala konjunkturen som i allra högsta grad påverkar förutsättningarna på området. Den är dock svår att skylla på i detta fall, då den varit god . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Är det då, fru talman, räntan? Är det den som har varit för hög och som har begränsat vår investeringsförmåga här i ? Nej, den har till och med varit negativ. Kan det då ha varit vår valuta som har hållit exporten nere, fru talman? Nej, den svenska kronan har fallit och nådde rekordlåga nivåer . Det kan översättas till att det har varit relativt billigt för dem med annan valuta att köpa svenska produkter, vilket borde stärka vår export. Den sista faktorn, den fjärde faktorn, som jag önskar lyfta i detta sammanhang, fru talman, är tillväxten i . Eftersom av vår export går till länderna inom EU:s inre marknad påverkas och gagnas självklart vår export av andra länders tillväxt. Svensk tillväxt, sett till bnp per capita, var i det absoluta bottenskiktet i EU 2018. Men de flesta EU-länder har haft en rimlig tillväxt . Och med den nämnda högkonjunkturen borde detta ha lett till ökad import av bland annat svenska varor. Med facit i hand har alltså den svaga kronan, den låga räntan, den globala konjunkturen och EU-ländernas tillväxt i samklang pekat på att exportförutsättningarna för har varit goda. Trots det, och trots den föregående regeringens exportstrategi, har vi inte ens varit nära ett överskott i vårt handelsnetto. Från sida ser vi därför ett behov av olika åtgärder på området. Å ena sidan behöver verka för att EU ska stifta fler frihandelsavtal och att dessa ska gagna viktiga sektorer för och ta våra komparativa fördelar i beaktande. Å andra sidan måste svensk konkurrenskraft stärkas genom nationella åtgärder, som ett aktivt regelförenklingsarbete, en framtida miniminivå vid implementeringen av EU-direktiv och satsningar riktade mot små och medelstora företag - såklart. Avslutningsvis, fru talman, bör det dock nämnas att det återfinns bra punkter i exportstrategin. Men den avgående regeringen misslyckades uppenbarligen ändå med att få liv i svensk export. Frågan är vilka åtgärder den nytillträdda regeringen ämnar vidta på området, så att vi på riktigt kan få till en förändring. Om en socialdemokratiskt styrd regering misslyckas med att skapa tillräckliga förutsättningar för svensk export under en högkonjunktur, med svag krona och negativ ränta, vill jag inte ens veta hur en socialdemokratiskt styrd regering kommer att misslyckas på området under en kommande lågkonjunktur. I detta anförande instämde och (båda SD). Jag hade inte tänkt begära replik, men jag förvånades något väldigt av att en sverigedemokrat stod och pratade om vikten av export. är ju ett parti som vill bygga murar runt . En sverigedemokrat pratade om vikten av handel inom EU. Det är samma sverigedemokrater som fram till i förrgår, om jag inte missminner mig, faktiskt ville gå ur EU. Jag måste då fråga: Hur ska ni ha det? Fram till i förrgår var ni för en svexit. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Om ledamot hade varit intresserad av vår politik på området hade hon till exempel kunnat ta del av presskonferensen , där vi betonade vikten av frihandel och den inre marknaden. Man kan även kolla i våra gamla principprogram. Där står det tydligt att vi motsätter oss protektionism. Vår skepsis mot EU har aldrig grundat sig i frihandel eller den inre marknaden, utan den har uteslutande grundat sig i att vi motsätter oss den överstatlighet som råder. Vi motsätter oss att riksdagsledamöter, som Fazelian och jag, inte i tillräckligt hög utsträckning har möjlighet att fatta beslut som påverkar oss här. Jag tycker att ledamot , när hon ändå står här och representerar ett regeringsparti, kan svara på varför man så kapitalt har misslyckats med att få igång den svenska exporten. Hur kommer det sig att vi har haft ett handelsunderskott ? Och vilka åtgärder ämnar regeringen vidta på detta område? Det är precis tvärtom. Regeringen har till exempel under de föregående fyra åren tagit fram en omfattande exportstrategi och verkligen investerat i frågor om svensk handel och export, eftersom är enormt exportberoende. Men det är intressant att lyssna till ledamot svar. Problemet med är nämligen att partiets politik ändras från dag till dag. Det är enormt svårt att veta vad den politik som står för innebär , för den förändras från dag till dag. Min fråga kvarstår: Hur ska svenska folket kunna ta er politik kring EU på allvar när ni för faktiskt ville ha en svexit? Om jag hade varit socialdemokrat hade jag varit väldigt försiktig med att kritisera andra politiska partiers svängningar, för Socialdemokraterna har lagt fram förslag som till och med fått mig som sverigedemokrat att vara stolt över Socialdemokraternas politiska förändringar. Det är just den exportstrategi som du står här och hyllar, ledamot , som jag ifrågasatte och argumenterade mot under hela mitt anförande. Jag tycker att den har varit alldeles för tandlös. Den exportstrategin har uppenbarligen inte skapat någon förbättring kopplad till vår export. Vi har sett att vi, sedan den infördes , konsekvent har haft ett underskott i vårt handelsnetto. Om ledamot motiverar sin exportpolitik med exportstrategin tror jag att det finns mycket övrigt att önska, och vi bör nog rädas en framtida lågkonjunktur för . Året var , och såg människor lida, vara nära att gå under. I kommun, som är en del av kommun, hade folk klagat över den kalla vintern. Just denna vinter hade det kommit kolossala mängder snö, något som stod att läsa i lokaltidningarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Det var svält, och när väl nödhjälpen kom, ända från , ibland skickad från och ibland ända från , fördelades den inte till dem som verkligen behövde den. Nej, bara de som kunde bevisa att de kunde betala tillbaka fick ta del av nödhjälpen. Var detta verkligen rimligt? Kom hjälpen verkligen fram? De välbärgade bönderna fick nödhjälp, så mycket spannmål att det räckte och blev över, medan de fattigaste inte fick någonting alls. packade en ryggsäck och gjorde sig redo. Mitt i iskalla vintern skulle han gå hela vägen till . Han skulle gå till kungs på samma sätt som missnöjda undersåtar gjort före honom för att be regenten - folkets fader, dess kärleksfulla beskyddare - att gripa in och skipa rättvisa. Om bara konungen får veta kommer allt att ställas till rätta. kanske det är en och annan här inne som undrar varför jag talar om svälten i . Det är faktiskt en helt rimlig fråga. Det är ingen som kommer ihåg att var ett av världens fattigaste länder bara några generationer bakåt i tiden och behövde katastrofbistånd. Historien som jag berättade kommer mestadels från boken , som fick . Där ställs frågor: Kom biståndet fram? Blev det rätt fördelat? Gjorde givarna rätt saker? Det är nästan samma frågor som vi måste ställa oss när det handlar om vårt bistånd, när vi som ett av världens rikaste länder ger till andra länder i världen. Jag tänker till exempel på när behövde katastrofbistånd eller på när effekter slog till med brutal kraft mot Central- och . Just i det senaste fallet kan vi nog säga att hundratusentals liv räddades från svältdöden tack vare svenskt bistånd. Vi ska vara stolta över att vårt bistånd uppgår till av bni. och några få andra länder är de enda i världen som uppnår det. En del säger att det svenska biståndet bara är en droppe i havet. Ja, det kanske är så, men vad är havet om inte bestående av en massa droppar? Vad bidrar då det svenska biståndet till? Det korta svaret är: mycket. Jag kan ge ett lite längre svar genom att berätta om exempelvis den resa som utrikesutskottet gjorde till . Det är ett land som ligger mellan och . Få människor på våra breddgrader har ens hört talas om detta land, men det bor över 17 miljoner människor där. Nordiskt bistånd, tillsammans med bistånd från Gavi, Globala fonden, och , gör att många barn överlever, tack vare vaccin och bättre mediciner. Detta är ett mycket lyckat exempel på offentlig-privat samverkan, som det heter. Om någon vill se motsatsen, titta på Nya . Det sägs att syns i detaljerna. Så är det säkert, men det gör också änglarna. I berättades det om en flicka som fått hiv från sina föräldrar. hade det varit en garanterad dödsdom. blev hon färdigutbildad sjuksköterska. I samlades en demonstration till stöd för yttrandefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i . Jag gick förbi den demonstrationen, där man krävde frigivande av ett antal personer. Det blev en resa för mig i kampen för mänskliga rättigheter på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt kunde jag i träffa personer vars namn jag nämnt i denna talarstol, nu som fria människor - fria och fulla av kämpaglöd. Jag satt i med den nya premiärministern , i ett samtal om fred, försoning och den otroligt viktiga processen i riktning mot demokrati. Allt detta började med en demonstration i ett vintrigt . Tack till alla svensk-etiopier och etiopier som gjorde detta möjligt! Resor, fru talman, kan se lite olika ut. kom till efter att ha vandrat genom ett iskallt . Tydligen klarade han sig genom att sälja knappnålar under sin resa. Han fick aldrig träffa kungen. Hans kritik nådde dock fram, och det tillsattes en utredning om hur biståndet till fördelades. Ur hans vandring väcktes det moderna . Vi fortsätter den vandringen framåt. Efter ett riksdagsbeslut skickades svenskar till i för att bidra till de internationella insatserna för att bekämpa Islamiska staten. skulle bidra med utbildning av försvarsstyrkor, vilket var uppskattat, varför relationen mellan och samt peshmerga kommit att bli mycket god. De svenska utbildningsinsatserna har dels inneburit en ökad möjlighet till humanitärt stöd till civila, dels ökat möjligheten till självförsvar när terrorister har slagit till. Av flera skäl har den svenska insatsen tidigare främst riktats till området kring huvudstad och den kurdiska regionen, snarare än till övriga . har märkt ut sig genom en förhållandevis god demokratisk och ekonomisk utveckling samt som en av de främsta och mest effektiva krafterna mot Islamiska staten. Islamiska staten har lyckligtvis tryckts tillbaka, men som en följd av den fortfarande aktuella hotbilden finns det ett behov av fortsatt stöd till peshmerga. Det är en hotbild som har förstärks då vi tyvärr fortfarande ser hot från olika IS-celler. Till råga på detta har den irakiska regeringen trots diplomatiska medlingsförsök från valt att angripa och inta tidigare KRG-kontrollerade områden. De brutala och i huvudsak Iranstödda shiamiliser som stått för dessa oacceptabla attacker borde få stå till svars för vad de har gjort. Attackerna borde ha fördömts av omvärlden, och kurderna, som tappert har slagits mot terrorism, borde ha fått vårt tydliga stöd. Men nej, än en gång fick kurderna se ett enormt svek. Historien blir inte bättre av vetskapen om att förövarna använde sig av amerikanska stridsvagnar och materiel ämnad att bekämpa Islamiska staten och andra terrorgrupper. Trots att vi tydligt sett hur den irakiska regeringen använt sig av internationellt stöd för att angripa den egna befolkningen har valt att direkt eller indirekt fokusera på hjälp till förövarna - till de krafter som står för dessa fruktansvärda attacker. Till att börja med är det fullkomligt orimligt att stöttar två parter i en intern konflikt. Än värre är att har valt att minska stödet till . För mig är detta fullkomligt oacceptabelt, och jag finner inga ord för att beskriva den frustration som jag och många andra känner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Avslutningsvis, fru talman, vill jag vara tydlig med en sak: De svenskar som tjänstgjort i samband med det militära bidraget i form av utbildningsinsatsen i förtjänar ett stort tack för sin insats. Men jag vill ändå vädja till alla riksdagsledamöter att faktiskt sätta sig in i den situation vi ser i . Syftet med insatsen är att skapa fred och stabilitet. Vårt uppdrag är att bidra till en god utveckling i såväl som . Det svenska stödet ska främst vara ämnat att bekämpa Islamiska staten, men även att säkra folkets självförsvar, och framgent. De svenska militära utbildningsinsatserna ska inte gå till trupper som direkt eller indirekt kontrolleras av dem som de facto förvärrat situationen i landet sedan IS drevs bort. Det svenska bidraget bör riktas till våra vänner i så länge de fortsätter att respektera och skydda minoriteter samt fortsätter det diplomatiska arbetet gentemot styret i . Internationellt samarbete är viktigt för vår industri. Det ger bättre möjligheter till export och handel, vilket ger bättre förutsättningar för tillväxten i . Genom internationellt samarbete kan vi också vara med och förbättra arbetsmiljön och villkoren för arbetare i hela världen. Det tjänar vi alla på. Tack vare EU-samarbete och internationellt samarbete stärks vår exportindustri. Två tredjedelar av vår export går till länderna inom EU:s så kallade inre marknad, där vi har bättre villkor än i handeln med andra länder. Därför behöver vi individer och stater som tror på och står upp för frihandel och öppenhet, fortsätter hålla fast vid det och inte ger protektionistiska krafter inflytande. EU har tecknat frihandelsavtal med bland annat och . Detta skapar exportmöjligheter och arbetstillfällen i , vilket ger inkomster som behövs för att finansiera vår välfärd. dör nästan 4 000 arbetare på jobbet i , och ännu fler i världen. Genom internationellt samarbete kan vi med gemensamma regler förbättra arbetsmiljön för alla arbetare i och i världen. Vi behöver fler politiker som står upp mot arbetsgivare som vill öka vinsterna på bekostnad av arbetsmiljön och säkerheten på jobbet. Arbetare ska inte konkurrera med varandra genom brister och besparingar när det gäller arbetsmiljön. I EU har Socialdemokraternas lett arbetet med revideringen av utstationeringsdirektivet, som gör det möjligt att kräva lika lön för utländska och svenska arbetstagare som gör samma jobb. Socialdemokraterna har också varit drivande i att få på plats pelaren för sociala rättigheter, som omfattar 20 områden som förbättrar för vanligt folk. Det handlar om exempelvis livslångt lärande, jämställdhet, trygga anställningar, dialog mellan parterna och förbättrad arbetsmiljö. Fackliga rättigheter är inte möjliga utan mänskliga och demokratiska rättigheter. Vi måste sätta människan i främsta rummet. Vi behöver mer demokrati, inte mindre. I utrikespolitik är respekten för grundläggande mänskliga rättigheter central. En av dessa rättigheter är religionsfrihet och rätten att ha en tro. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Att ha en tro har för många människor i världen varit livsavgörande och betytt allt. Särskilt i stater med förtryck kan det vara den personliga tron som gör att man orkar överleva dagen. Däremot får religion aldrig från något håll användas som en plattform för förtryck, förföljelse och våld gentemot andra. Jag kan inte tillnärmelsevis jämföra det med det hat och den förföljelse som religiösa minoriteter världen över utsätts för, men jag har ändå fått uppleva en knivsudd av det hat och den förnedring som kan riktas mot en på grund av att man har en personlig tro. Vi i står upp för flera minoriteter världen över och fördömer allt politiskt och religiöst våld. Vi har vid upprepade tillfällen kritiserat de fruktansvärda övergrepp som begåtts mot det muslimska rohingyafolket i . Vi har försvarat folket i och fördömt det förtryck de lever under. Vi står tydligt upp för kurdernas rättigheter. Det har min bästa kollega tydligt redogjort för , så jag kommer inte att gå närmare in på det i mitt anförande. Vi i har också varit tydliga i vårt fördömande av den fruktansvärda och sorgligt nog också ökande antisemitismen i och övriga världen. I flera av länder där det tidigare bott judar är den judiska befolkningen snart helt utrotad. De uttalanden som fortfarande görs - med stöd till och med av företrädare för den palestinska myndigheten - gentemot det judiska folket och är vidriga. gör upprepade attacker mot och har som mål att förinta och utrota det judiska folket. Att utrikesminister med dessa förutsättningar ändå valt att gå fram och erkänna och därmed grusat relationerna till enda demokrati är djupt sorgligt. Jag hoppas att utrikesminister menar allvar med sina ord om att motverka antisemitism både i och i andra delar av världen, inklusive de palestinska områdena, och att hon kommer att arbeta hårt för att återupprätta de diplomatiska förbindelserna med . En annan minoritet som utsätts för förföljelse och förtryck världen över är kristna, som ofta omnämns som världens mest förföljda grupp. Det går inte att räkna upp alla länder där kristna har det svårt, men jag tänkte nämna några. Situationen för de kristna kopterna i har länge varit svår. I och med Islamiska statens framgångar har säkerheten för de kristna i försämrats ytterligare med flera terrordåd och många dödade som följd. Regeringen måste börja agera och visa sitt tydliga stöd för de kristna kopterna i . I har ett antal attacker mot kristna och även mot muslimer som inte vill acceptera sharia utförts av den islamistiska gruppen Boko Haram. I vissa delstater har det fattats beslut som lett till att kristna blivit utsatta för begränsningar och diskriminering i skolan, hotade av kidnappning, utsatta för tvångsäktenskap och nekade anställning, rent vatten och hälsovård. I en attack mot en by dödades 106 personer. Boko Haram stod bakom attacken, och det har skett många fler sådana attacker. räknas konsekvent som världens farligaste land för kristna. Här är det inte extrem islamism som står bakom förföljelsen utan extrem kommunism.