ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710158 · 2019-11-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:158 Regeringens tillåtlighetsprövning av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har utsläpp minskat med över en femtedel. har den svenska ekonomin vuxit med nästa . Men utsläpp motsvarar av de globala utsläppen, och i slutändan är klimatfrågan global. Att nästan alla världens länder har ställt sig bakom och dess ambition att hålla uppvärmningen väl under två grader visar en gemensam ambition att lösa klimatfrågan tillsammans. Ett av viktigaste klimatverktyg är den svenska industrin. exporterar utsläppsminskningar, visar forskning från . Framgångsrika svenska företag med lägre klimatavtryck tränger undan varor tillverkade i andra länder med ett större klimatavtryck. Därmed minskar de totala utsläppen. En modern svensk klimatpolitik måste därför se till att behåller en hög tillväxt och konkurrenskraft i svensk industri så att vi kan exportera ännu mer klimatsmarta produkter. Det finns en unik uppbackning från det svenska näringslivet att bidra till omställningen av samhället. Att hindra svenska företag från att utvecklas och investera i är dåligt för både klimatet och ekonomin. Tyvärr har dagens klimatpolitik ett alltför snävt nationellt perspektiv. Regeringens hantering av Preemfrågan i är ett typexempel. Raffinaderiet släpper ut betydligt mindre än andra raffinaderier i världen och är en viktig del i omställningen till förnybara drivmedel. Mark- och miljödomstolen har gett tillstånd till Preems utbyggnad. Trots det har regeringen tagit över tillåtlighetsprövningen. Det är unikt att regeringen kommer in i processen efter att dom har fallit. Detta bekräftas av en tidigare ordförande för . Regeringens agerande avslöjar en brist på respekt för våra domstolar och den juridiska processen. Experter säger att detta är sådant som brukar hända i stater som vi inte vill bli förknippade med. Detta skapar stor osäkerhet för svenska företag som vill investera i nya tekniker för att bidra till klimatomställningen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur motiverar ministern att regeringen övertar processen från våra domstolar i det här skedet av processen? Kan ministern garantera att regeringen inte tar över en tillåtlighetsprövning när dom har fallit i den första instansen? Hur ser ministern på svensk exportpolitik som en del av klimatpolitiken, och vilka åtgärder vidtas för att öka svensk export?
ip · H710159 · 2019-11-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:159 Mikrobryggeriers och folkölsbutikers förutsättningar av (M) till Socialminister (S) I finns det en stark bryggeritradition. har vi dessutom upplevt ett uppsving med många mikrobryggerier men också ett ökat intresse för alkoholdrycker med lägre alkoholhalt, så kallad folköl. Tyvärr har många verksamheter upplevt hinder då man menar att nuvarande alkohollagstiftning inte är skriven utifrån deras situation, vilket gör lagstiftningen svårtolkad, och att olika kommuner ger olika besked. Frågan har särskilt aktualiserats i där en folkölsbutik fick stänga eftersom inte ansåg att det fanns utrymme i lagen för att arrangera folkölsprovningar, och uppstod en diskussion kring hur lagstiftningen ska tolkas kring ölprovningar på bryggerierna i . Ölprovningar är en verksamhet som är uppskattad och utgör en viktig del i bryggeriernas verksamhet, både som intäktskälla och som marknadsföringskanal. Debatten om ölprovningar i uppmärksammades också i nationella medier, och såväl lokalpolitiker som bryggare och kommunala tjänstemän uttalade sig och menade att lagstiftningen bör ses över. Man pekade bland annat på att olika kommuner gör helt olika tolkningar av lagstiftningen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Delar ministern bilden av att lagstiftningen bör ses över utifrån mikrobryggeriers och folkölsbutikers förutsättningar?
ip · H710160 · 2019-11-21 00:00:00 — Interpellation 2019/20:160 Religiös propaganda som läromedel av (KD) till Utbildningsminister (S) Enligt uppgifter i medierna har ett stort antal svenska skolor köpt in iranska läromedel för hemspråksundervisningen. Böckerna innehåller religiös propaganda, en berättelse om en barnsoldat och hets mot , som beskrivs som ”". Detta är inte acceptabelt. Svensk skolundervisning ska ”förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.” (1 kap. 4 § skollagen) Läroplanens inledande kapitel Skolans värdegrund och uppdrag, stycket Grundläggande värden, lyder: ”Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen i skolan ska vara icke-konfessionell. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.” Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att klargöra vid vilka svenska skolor som det aktuella undervisningsmaterialet har använts? Ser ministern behov av att inventera om fler exempel på olämpliga läromedel används? Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att elever med hemspråksundervisning inte ska utsättas för religiös och antidemokratisk propaganda? Ser ministern behov av att någon instans granskar att läromedel som används i undervisningen står i överensstämmelse med skollagen och med läroplanens grundläggande värden?
ip · H710161 · 2019-11-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:161 hantering av årsredovisningar av i (M) till Näringsminister (S) Företagare i har haft högt förtroende för , och detta hänger ihop med att myndighetens service under en rad av år förbättrats. har dock förtroende blivit naggat i kanten. Aktiebolag, ekonomiska föreningar och många handelsbolag måste lämna in en årsredovisning till . Om bolagen missar eller är försenade med inlämnandet av årsredovisningen riskerar de förseningsavgifter på och i värsta fall tvångslikvidation. dras nu med exceptionella förseningar i hanteringen av inkomna årsredovisningar. Nästan 17 000 bokslut har legat hos myndigheten utan att färdigställas. För de drabbade företagarna innebär årsredovisningskrånglet att korrekta kreditbedömningar inte kan göras, då data saknas. Dessutom kan företagen få sänkta kreditbetyg och missa att få delta i offentliga upphandlingar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra framtida förseningar i hantering av inkomna årsredovisningar? Är ministern villig att öppna upp för en diskussion om hur staten skulle kunna kompensera de drabbade företagen?
ip · H710162 · 2019-11-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:162 angrepp på civilsamhället av (V) till Utrikesminister (S) Sedan återtog presidentposten , som premiärminister, har flera lagar som inskränker civilsamhället möjligheter att verka fritt antagits. Det mest kända exemplet är troligtvis den så kallade agentlagen, som tvingar opinionsbildande organisationer med finansiering från utlandet att registrera sig som ”utländska agenter”. Det innebär att de får en officiell stämpel med mycket negativ klang; i praktiken likställs de med spioner. har agentlagen i första hand tillämpats mot organisationer som verkar för mänskliga rättigheter. Genom en annan lagändring har omfattningen av begreppet landsförräderi breddats. Det har lett till att all verksamhet som av myndigheterna bedöms vara ”riktad mot säkerhet” kan utgöra grund för åtal. Lagstiftningarna bryter mot såväl som flera FN-resolutioner som garanterar föreningsfriheten och slår fast rätten för människorättsförsvarare att söka utländsk finansiering utan att drabbas av repressalier eller diskriminering. menar att det är av största vikt att i alla lägen står upp för människorättsförsvarares rättigheter att söka och få finansiering för sitt arbete. En annan strategi som den ryska regimen använder i försöken att kväva oppositionen och människorättsförsvararnas kamp är falska anklagelser. En av de mest uppmärksammade politiska fångarna är den tjetjenske människorättsaktivisten . Han greps och dömdes till fängelse för påstått narkotikainnehav. Själv menar han att narkotikan planterats hos honom av polisen. Han släpptes dock . Ett annat exempel på denna strategi är den ryske historikern, forskaren och MR-aktivisten , som har kartlagt offren för terror i . Många svenska familjer har genom hans verksamhet fått klarhet i försvunna släktingars öden. Dmitrijev har under ett tjugotal år varit verksam i den ansedda , som jobbar med forskning kring och publicering av material om totalitära historia samt med att övervaka mänskliga rättigheter i dagens och i före detta sovjetstater. Verksamheten, som inleddes , har mött kraftigt motstånd från myndigheterna, och Memorial har tillsammans med en lång rad andra organisationer stämplats som utländsk agent. arresterades Dmitrijev, formellt anklagad för spridande av barnpornografi. Flera experter bedömer anklagelsen som helt politiskt motiverad. De forskare som arbetar med att synliggöra och avslöja stalinismens brott lever under ständigt hot från den ryska statsmakten. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för att ska ge ökat stöd till ryska civilsamhällesorganisationer när dessa tvingas verka under ett allt hårdare tryck? Avser ministern att verka för att ska kräva att respekterar människorättsförsvarares rättigheter att söka och få finansiering enligt internationella konventioner? Avser ministern att verka för att ska engagera sig för dem som forskar om stalinismens brott och utsätts av förföljelse av den ryska regimen?
ip · H710164 · 2019-11-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:164 Regeringens skattehöjningar av (M) till Finansminister (S) Regeringen har bedrivit en ekonomisk politik som har försvårat för företagande och tillväxt och som har tärt på sammanhållningen i . Skatterna har ökat kraftigt, regleringarna har ökat och reformerna har uteblivit. Regeringen ska tillsammans med stödpartierna nu ta fram en skattereform och driva igenom en grön skatteväxling. Vad denna skattereform ska innehålla och vilka mer exakta problem den ska lösa är fortfarande i stor utsträckning höjt i dunkel. Hot om höjda skatter på företagande har dock redan kommit från finansministern. Regeringen ägnade sig förra mandatperioden åt att i miljöns namn införa och höja en mängd skatter som hämmar jobb, tillväxt och sammanhållning. En flygskatt infördes, drivmedelsskatterna sköt i höjden och en kemikalieskatt infördes, för att nämna några saker. Vilka skattehöjningar som ska inkluderas i januariöverenskommelsens gröna skatteväxling och skattereform är inte helt klart. Riskerna för höjda skatter på fordon, resande och företag är dock påtaglig eftersom det är detta regeringen visat ett stort intresse för att beskatta mer. Ej väl avvägda skatter på företag och människor som lever på landsbygden och utanför våra större städer slår mot sammanhållning och tillväxt i hela landet. Mina frågor till finansminister är därför: 1. Avser ministern att inkludera en kilometerskatt eller höjda skatter på fordon och resande i den gröna skatteväxlingen eller i den stundande skattereformen? Vilka ytterligare skattehöjningar är aktuella att införa som en del av den gröna skatteväxlingen? Vilka negativa konsekvenser för företag och människor som lever på landsbygden och utanför våra större städer ser ministern med de miljöskatter som regeringen har infört och höjt samt de som planeras som en del av den gröna skatteväxlingen?
ip · H710165 · 2019-11-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:165 Långsiktiga effekter av sänkt skatt på arbete av (M) till Finansminister (S) Med regeringens budget avskaffas nu den så kallade värnskatten. Regeringen själv lyfter ett antal effekter som värnskattens avskaffande medför, exempelvis att det kan väntas leda till fler arbetade timmar motsvarande ca 7 000 årsarbetskrafter och att det kan bidra till ökad medelarbetstid. Enligt regeringen förväntas skattesänkningen bidra positivt till bnp, och regeringen anger även att ”den långsiktiga självfinansieringsgraden för reformen bedöms ligga ”. införde regeringen en avtrappning i jobbskatteavdraget för vissa inkomster över ca , med en avtrappningstakt på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Givet de slutsatser som ministern har redogjort för kopplat till värnskattens avskaffande i budgeten – hur stor långsiktseffekt anser ministern att avtrappningen av jobbskatteavdraget har på offentliga finanser?
ip · H710166 · 2019-11-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:166 Åtgärder för en hållbar migrationspolitik av (M) till Statsminister (S) sa statsminister till : ”Vi behöver ha färre asylsökande. Vi måste ha en långsiktigt hållbar migrationspolitik”. , , sa statsminister i en intervju med att ”nu har vi en hållbar migrationspolitik”. På de har ingenting ändrats i svensk migrationslagstiftning. De båda uttalandena är därför knappast förenliga. Mot bakgrund av statsministerns oförenliga uttalanden vill jag fråga följande: Är regeringens migrationspolitik hållbar, och vilka åtgärder vidtar ministern i annat fall för att den ska bli det?
ip · H710167 · 2019-11-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:167 Skattepolitiken och konkurrenskraften av Boriana (M) till Finansminister (S) Regeringen har sedan den tillträdde 2014 bedrivit en ekonomisk politik som har försvårat för företagande och tillväxt. Skatterna har ökat kraftigt, regleringarna har ökat och reformerna har uteblivit. De nya skatter som har införts eller kommer att införas har förklarats med omsorg om miljön. I verkligheten har dessa skatter, såsom kemikalieskatten, kraftvärmeskatten och skatten på avfallsförbränning ingen bevisad miljönytta, men de blir en stor börda för företagen. Elskatten som successivt höjs slår hårt mot hushållen i . Dessutom är det svårt att förstå logiken när regeringen å ena sidan brandskattar el men å andra sidan subventionerar elcyklar och elbilar. Hur elskattens storlek kommer att utvecklas är fortfarande inte helt klarlagt, men riskerna att elskatt och liknande skatter kommer att höjas inom regeringens gröna skatteväxling eller den stundande skattereformen är påtaglig. När januariöverenskommelsen ingicks sas det att det var för att säkra en god ekonomisk utveckling, vårt framtida välstånd och en god välfärd krävs det en politik som prioriterar jobben och främjar näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft. Många av regeringens skattehöjningar har varit mycket skadliga för jobb, tillväxt och konkurrenskraft. Oron hos medborgare och näringsliv är att kommande skattepolitiska förslag från regeringen fortsatt kommer att ha negativa effekter på sammanhållning, konkurrenskraft och tillväxt. Mina frågor till finansminister är därför: Vilka konkreta åtgärder vidtar ministern mot den här bakgrunden för att jobbtillväxten ska säkerställas, och är ministern i det avseendet beredd att ompröva tidigare ställningstaganden om skatterna? Bedömer ministern att dessa skatter främjar näringslivets hållbara omställning och näringslivets konkurrenskraft, och är ministern annars beredd att vidta åtgärder?
ip · H710168 · 2019-11-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:168 Regeringens gröna skattehöjningar av (M) till Finansminister (S) Regeringen ska tillsammans med stödpartierna nu ta fram en skattereform. Vad denna skattereform ska innehålla och vilka mer exakta problem den ska lösa är fortfarande i stor utsträckning höjt i dunkel. Hot om höjda skatter på företagande har dock redan kommit från finansministern och en rad så kallade miljöskatter har snabbt höjts och införts. har problem med låg tillväxt, det är fortfarande ett grundläggande problem med att det inte lönar sig tillräckligt att jobba och människor upplever att de inte får valuta för sina skattepengar givet de höga skatter man betalar. Januariöverenskommelsen stipulerar att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ska öka genom en kraftfull grön skatteväxling med höjda miljöskatter. Det tydliga problemet med de olika ”miljöskatter” som regeringen drev igenom förra mandatperioden och fortsätter att genomdriva är att de ofta har ingen eller marginell effekt på miljöproblemen men många andra negativa effekter på samhället. Regeringen ägnade sig förra mandatperioden åt att i miljöns namn införa och höja en mängd skatter som hämmar jobb, tillväxt och sammanhållning. En flygskatt infördes, drivmedelsskatterna sköt i höjden och en kemikalieskatt infördes, för att nämna några saker. fortsätter januariöverenskommelsen med fler skatter i miljöns namn som hämmar jobb och tillväxt såsom skatt på kraftvärme, skatt på avfallsförbränning, plastpåseskatt och höjd kemikalieskatt. Mer dåliga skatter som ska införas i miljöns namn verkar vänta. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister följande: Ser finansministern några negativa effekter på jobb, tillväxt och sammanhållning med de införda miljöskatterna och med de skatter som införs eller ska införas genom januariöverenskommelsens gröna skatteväxling, och avser ministern i så fall att ompröva sina tidigare ställningstaganden? Bedömer finansministern att de miljöskatter som regeringen genomdrivit är väl avvägda i förhållande till nyttan för miljön samt kostnaden för företag och konsumenter, och avser finansministern annars att ompröva sina tidigare ställningstaganden?
ip · H710169 · 2019-11-26 00:00:00 — Interpellation 2019/20:169 Snabbare bodelningsprocesser av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Alla äktenskap håller inte livet ut. Ungefär hälften av alla äktenskap i slutar med skilsmässa. Trots att är ett av världens mest jämställda länder är ekonomi fortfarande en faktor för huruvida kvinnor har möjlighet att separera. I en undersökning av Ipsos 2018 på uppdrag av uppger av de tillfrågade kvinnorna att ekonomin är ett ”ganska stort” eller ”mycket stort” hinder för att separera från sin partner. Motsvarande siffra för män är . Några av anledningarna är att kvinnor varit den som tagit större ansvar för vård av sjukt barn och tagit ut en större del av föräldraledigheten. Det finns ett statistiskt säkerställt samband mellan jämställda inkomster och sannolikheten för skilsmässa. Ju mindre inkomstgap mellan män och kvinnor, desto fler skilsmässor. 7 av 10 tror att pengar kan vara en bidragande orsak till att man stannar i en relation man egentligen vill lämna. När skilsmässan är ett faktum krävs det att en bodelning kommer till stånd. I en svår tid ska människor med gemensamt hem och kanske också barn komma överens om praktikaliteter. Bodelning är något som löses i hyfsat samförstånd mellan parterna, men det finns många tillfällen när så inte sker. I det fall en person inte medverkar till en bodelningsprocess kan processen dra ut . Detta drabbar den svagare parten. Möjligheten för en ekonomiskt svag part att få ekonomiskt stöd vid bodelningsprocesser som drar ut är svårt och stödet uteblir ofta. Om parterna inte kommer överens om bodelningen kan båda eller en av dem ansöka hos tingsrätten om att en bodelningsförrättare ska utses. Det finns väldigt små möjligheter för en bodelningsförrättare att skynda på bodelningsprocessen, vilket gör att den ena parten kan förhala processen . Det kan handla om att inte medverka i bedömningen av värdet på gemensamma tillgångar, inte lämna uppgifter från banken, ej delta vid möten man kallats till med mera. kan den ekonomiskt svagare parten tvingas leva mycket knapert, ha svårt att få ett bolån och tvingas lägga mycket tid och energi på att driva bodelningen vidare. En bodelning som tar kan bli mycket dyr och täcks inte av rättsskydd i hemförsäkringen eller rättshjälp från staten. Gränserna för ersättningsgaranti, som ger visst ekonomiskt stöd för att kunna anlita en bodelningsförrättare, har inte förändrats , och har antalet utbetalningar avseende bistånd till bodelningsförrättare nära nog halverats. Väldigt få tillerkänns denna ersättning, trots att många fler skulle behöva stöd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att skydda den svaga parten, oftast kvinnan, i bodelningssituationer, både när det gäller snabbare processer och möjlighet till ekonomiskt stöd?
ip · H710170 · 2019-11-26 00:00:00 — Interpellation 2019/20:170 associeringsavtal med EU av (V) till Utrikesminister (S) Den chilenska regeringen har gjort sig skyldig till omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Barn, kvinnor och män har mördats, torterats, skjutits, våldtagits och anhållits olagligt. Den stora ekonomiska ojämlikheten, diskrimineringen av urfolk, miljöförstöringen och försäljningen av vattenrättigheter är också inskränkningar av de mänskliga rättigheter som stipuleras i artikel 25 i FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter. ”Var och en har rätt till en levnadsstandard tillräcklig för den egna och familjens hälsa och välbefinnande, inklusive mat, kläder, bostad, hälsovård och nödvändiga sociala tjänster samt rätt till trygghet i händelse av arbetslöshet, sjukdom, invaliditet, makas eller makes död, ålderdom eller annan förlust av försörjning under omständigheter utanför hans eller hennes kontroll.” som våldet sker pågår uppdateringen av associeringsavtalet som reglerar de ekonomiska och politiska relationerna mellan och . Texten för uppdateringen av associeringsavtalet med börjar med följande principer: Det moderniserade avtalet bör baseras på demokratiska principer, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt förankrade i FN: s stadga och andra relevanta instrument för mänskliga rättigheter, däribland universella deklarationen om mänskliga rättigheter, samt internationell humanitär rätt. Vidare beskriver associeringsavtalets uppdaterade text följande mål och principer: Det uppdaterade avtalet bör återspegla det gemensamma kulturarvet och de starka historiska, politiska och ekonomiska banden som förenar de båda sidorna och överensstämmer med följande underliggande principer och huvudmål: • Att anpassa innehållet i associeringsavtalet för att bättre återspegla den senaste globala utvecklingen. • Att återspegla demokratins gemensamma värderingar, respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och rättsstatsprincipen. • Att återspegla åtagandet att främja en starkare förening med syftet att ge välstånd och välbefinnande för sina medborgare. • Att stärka en närmare samordning om bilaterala och internationella frågor av ömsesidigt intresse, inklusive regionala aspekter. • Att stärka samarbetet om bilaterala, regionala och globala frågor av gemensamt intresse. Detta associeringsavtal borde användas som ett verktyg att driva utvecklingen i i en mer demokratisk bana än vad som är fallet. Om EU skulle pausa associeringsavtalet så skulle det vara ett sätt för EU att markera mot våldet som brukar mot folk. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Hur tänker mininstern agera för att pausa uppdateringen av associeringsavtalet med med anledning av den chilenska regeringens våld mot folk?