ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H71080 · 2019-10-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:80 Efterlevandestöd i behov av förändring av i (SD) till Statsrådet (S) I har barn vars ena eller båda föräldrar avlidit rätt att erhålla så kallat efterlevandestöd från . Syftet är att tillförsäkra det efterlevande barnet en viss lägsta nivå i händelse av en förälders eller båda föräldrarnas död och att garantera en lägsta rimliga levnadsstandard. Efterlevandestödet är en minimiförmån och hänger inte ihop med medborgarskap utan baseras enbart på att barnet är bosatt i . har en rad missförhållanden kring efterlevandestödet uppdagats i medier, främst gällande utländska barn och deras möjligheter att erhålla denna förmån. Antalet personer som beviljats efterlevandestöd ökade –2018 med , liksom kostnaderna därför. Den största delen av ökningen beror på att allt fler ensamkommande skyddsbehövande beviljats uppehållstillstånd efter krisen och att dessa ansöker om efterlevandestöd för föräldrar som antas ha avlidit i hemlandet. Dokumentation såsom dödsattester krävs inte, utan det räcker med att intyga på heder och samvete att föräldrarna är döda. saknas systematiserad samordning mellan och , vilket skulle kunna leda till så absurda situationer som att avlidna föräldrar kan flytta till trots att de enligt är döda. accepterade ändringar i retroaktiviteten för efterlevandestöd, som minskades från . tillkännagav sin mening att regeringen skulle återkomma med skärpningar rörande såväl retroaktiviteten som andra aspekter av reglerna kring efterlevandestöd. Exempel på detta kan vara att efterlevandestöd inte ska betalas ut om barnet bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem, liksom det inte betalas för barn i statliga boenden. Vad gäller retroaktiviteten har regeringen lyft fram detta i budgetpropositionen , men rörande ett skärpt regelverk har ännu inget hänt. Med anledning av det anförda riktas följande frågor till statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att återkomma till med förslag om ytterligare skärpningar rörande efterlevandestöd, i enlighet med beslut? Hur avser statsrådet och regeringen att säkerställa att berörda myndigheter samverkar för att minimera felaktiga utbetalningar och andra missförhållanden?
ip · H71081 · 2019-10-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:81 Nytt regemente till av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsberedningen lämnade i slutrapporten förslag om en utökad grundorganisation. Två regementen föreslås återupprättas: (K 4) i och ett regemente i . Två regementen föreslås därtill etableras för utbildning av territoriella förband. kan vara en lämplig etableringsort. befolkningsmässigt största kommun – – har försvarsverksamhet och ligger strategiskt placerad. Inom garnison finns bland annat Totalförsvarets skyddscentrum och Västerbottensgruppen inom hemvärnet. Det finns därför goda förutsättningar för ett snabbt stärkande av Försvarsmaktens verksamhet i , och om detta råder enighet över de politiska blockgränserna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Kan ministern tänka sig att blir en del av den nationella återuppbyggnaden och utvecklingen av svensk försvarsförmåga?
ip · H71082 · 2019-10-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:82 Utredning av strandskyddet av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) tillsatte regeringen en ny utredning för att reformera strandskyddet. Med anledning av det vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vill ministern att det ska byggas mer eller mindre i de områden som omfattas av strandskydd?
ip · H71083 · 2019-10-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:83 Digital likvärdighet i skolan av (M) till Utbildningsminister (S) Digitala verktyg innebär nya pedagogiska möjligheter för skolan. beslutade regeringen om en digital strategi för skolan. SKL och fick i uppgift att ta fram en handlingsplan baserat på strategin, och den levererades till regeringen . Skolinspektionen har i en granskning konstaterat att likvärdigheten när det gäller användning av digitala verktyg i skolan brister. att mer än hälften av skolorna använder digitala verktyg i liten utsträckning kopplat till det specifika ämnesinnehållet att det är mer vanligt att digitala resurser används för planering och överblick av elevers uppgifter än i undervisningen att det finns betydande skillnader i hur digitala verktyg används både inom och mellan skolor att tre fjärdedelar av de granskade skolorna inte följer de krav som finns på användning av digitala verktyg i ämnena matematik och teknik. I Skoldigiplan finns 18 initiativ som behövs för att strategin ska bli verklighet. För 13 av dessa ligger ansvaret att besluta om eller initiera på . Det är tydligt att den digitala likvärdigheten brister i svensk skola. Det finns skolor som kommit långt men också skolor som knappt påbörjat arbetet med att integrera it i verksamheten. Huvudmännen behöver ta sitt ansvar, men för att de ska kunna göra det behöver regeringen ta sitt ansvar för att säkerställa att förutsättningarna finns på plats. Jag vill därför fråga utbildningsminister : När avser ministern att börja ta sitt ansvar när det gäller de initiativ i Skoldigiplan som ligger på bord?
ip · H71084 · 2019-10-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:84 Stärkt äganderätt och strandskydd av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Det behövs en översyn av skyddet för den privata äganderätten i grundlagen. Undertecknad och riksdagsledamot fick vår motion om stärkt äganderätt bifallen av . riktade ett tillkännagivande till regeringen (betänkande 2018/19:KU27) om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Äganderätten utgör grunden för den svenska skogsnäringen. Den svenska skogsnäringen är mycket viktig för och vår ekonomi. anges att den privata äganderätten till skogen ska stärkas. Januariöverenskommelsen anger också att det ska bli enklare att bygga strandnära i . Med anledning av detta vill jag fråga ministern följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka äganderätten till skog och mark i ? Hur avser ministern mer konkret att verka för att det ska bli lättare att bygga strandnära i ?
ip · H71085 · 2019-10-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:85 Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken av (SD) till Statsrådet (MP) starkaste instrument för internationellt inflytande är det så kallade Belt and Road-initiativet (), vilket har en påstådd samlad prislapp på . Planen ska sammanlänka , , och genom massiva infrastrukturprojekt med syftet att främja tillväxt, handel och råvaruutvinning. efter att lanserades 2013 sjösattes ett av dess huvudsakliga verktyg, Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken (AIIB). Inledningsvis hävdades att AIIB var en vanlig utvecklingsbank (som finansierar utvecklingsprojekt där risken är för stor för kapitalmarknaden). har dock rivit den fasaden och beskriver numera AIIB och som ”två motorer på ett flygplan”. AIIB:s främsta säljargument är flexibilitet och tillmötesgående av låntagares behov, vilket i praktiken betyder mindre ansvar för social och miljömässig påverkan, hållbarhet och korruption. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att AIIB:s utlåning håller en tillräckligt hög kvalitet för att motivera svenskt medlemskap i banken? Ser statsrådet någon risk med att genom medlemskapet bidrar till att främja bredare utrikespolitiska ambitioner? Ser statsrådet några problem med att investera i en utvecklingsbank som tillåter finansiering av nya kolkraftverk?
ip · H71086 · 2019-10-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:86 Anhörigstöd av (L) till Socialminister (S) ”Nästan var femte svensk vårdar, hjälper eller stödjer regelbundet en närstående som är långvarigt fysiskt eller psykiskt sjuk, som är äldre eller som har en funktionsnedsättning. Anhörigomsorg är vanligare inom lägre inkomstgrupper och av de informella vårdgivarna är kvinnor, som generellt påverkas mer negativt än män av att ge anhörigomsorg. Att som anhörig ge vård och omsorg ska vara ett frivilligt åtagande, och anhöriga ska vara trygga med att den omsorg som samhället erbjuder är av god kvalitet. Den omsorg som utförs av anhöriga kvinnor och män är dock omfattande.” Så skriver regeringen i budgetpropositionen , och fortsätter: ”Regeringen avser att påbörja arbetet med att ta fram en nationell anhörigstrategi.” Detta är en viktig förbättring. Liberalerna har drivit på för detta . När regeringen nu går vidare på egen hand med att börja ta fram denna strategi genom ett uppdrag åt finns det dock ett stort problem: Strategin är enbart tänkt att omfatta anhöriga till äldre personer. Var fjärde anhörig blir själv sjuk, och anhörigskap begränsas inte av en närståendes ålder. Stöd behövs till varje tyngd anhörig, även till alla de personer som vårdar, hjälper eller stöder unga vuxna med svår psykisk ohälsa, till alla familjemedlemmar till människor med långvarig beroendesjukdom, till alla föräldrar och syskon till människor med svåra funktionsnedsättningar och till alla närstående till människor som drabbas av svår kronisk sjukdom och svävar mellan liv och död. Genom att utesluta dessa människor i den nationella anhörigstrategin rumphugger regeringen stödet till anhöriga. Vad ska hända med alla dem som lämnas utanför? Min bestämda uppfattning är att vi behöver gå åt rakt motsatt håll. I stället för att snäva av stöd och kunskap behöver vi vidga begreppet ”anhöriga”, såväl i lagstiftning som i myndighetsuppdrag. Inte minst behöver vi synliggöra alla de tonåringar som tar ett stort ansvar för föräldrar som inte mäktar med. Som det nu ser ut åsidosätts ett mycket stort antal människor i regeringens plan framåt. De riskerar att få fortsätta att själva bära sin börda. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser regeringen att arbeta strategiskt med stödet till anhöriga som vårdar, hjälper eller stöder andra närstående än äldre med svår fysisk och psykisk ohälsa eller funktionsnedsättning, och varför inkluderas de inte redan från början i arbetet med en nationell anhörigstrategi?
ip · H71087 · 2019-10-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:87 En för fallet av (KD) till Utrikesminister (S) är den svensk som suttit fängslad längst tid i utlandet, utan åtal eller dom. Under de som han har suttit fängslad har den eritreanska regimen inte låtit honom träffa vare sig sin familj, sin advokat eller några svenska diplomater. Den måste kunna göra mer för att trycka på den eritreanska regimen i syfte att få frisläppt. Regeringens tysta diplomati har inte gett resultat i fallet . har haft flera fall av svenskar som gripits av regimer eller tillfångatagits av terrorgrupper, såsom fallen och som fängslades i och frigavs , men också som tillfångatogs av nordafrikanska gren Aqim i och släpptes 2017. Det är viktigt att dra erfarenheter av det arbete som lagts ned på dessa fall. Ett sätt vore att tillsätta en i syfte att skaffa mer information om vilka insatser som är verksamma i situationer som dessa. Regeringen borde tillsätta en sådan kommission för att komma vidare i fallet . bör också agera via EU så att släpps fri. kommer att ha mottagit i bistånd från EU. EU har i avtalet mellan och slagit fast att man ska stärka handel och utbyte mellan våra kontinenter. Miljarder avsätts i olika samarbetsprojekt men också i biståndsinsatser. Även det svenska biståndet riktar sig till . Det är naturligtvis positivt med både bistånd och handel. Men och EU måste ställa tuffare krav på att ska verka för mänskliga rättigheter och demokrati om man ska få fortsatt stöd. är en av världens mest hårdföra diktaturer. Politiska motståndare torteras och fängslas. Regimen utövar ett systematiskt förtryck och förföljelse av oliktänkande. FN har kritiserat för brott mot de mänskliga rättigheterna och även infört sanktioner mot regimen för dess stöd till terrorgruppen al-Shabaab. Situationen för journalister som är mycket svår. År fortsätter att rankas som ett av världens sämsta länder för journalister att verka i, och det finns inte några oberoende medier i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern på möjligheten att tillsätta en om fallet ? Hur avser regeringen att inom EU verka för att få frisläppt?
ip · H71088 · 2019-10-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:88 En huvudman för personer med samsjuklighet, beroendesjukdom och psykisk ohälsa av (KD) till Socialminister (S) Det är inte okänt för någon inom och sjukvården, eller för de sjuka och deras anhöriga, att personer som lider av beroendesjukdom och samtidig psykisk ohälsa alltför ofta hamnar i en situation där ingen tar ett helhetsansvar. Personer slussas mellan socialförvaltning och sjukvård och får ingen riktig hjälp att klara sin vardag eller sin sjukdom. För den breda allmänheten blev detta uppenbart genom Uppdrag gransknings reportage om (SVT och ). skickades 14 gånger mellan olika institutioner inom socialförvaltningen och sjukvården. Hon erbjöds vård så som möjligt och sedan, i bästa fall, boende på härbärge. Ingen, varken socialförvaltningen eller sjukvården, kände något huvudansvar. Ingen gjorde heller fel i lagens mening. Detta är rimligen vare sig önskvärt eller humant. drev vi kristdemokrater, tillsammans med andra partier, i socialutskottet att det skulle vara en gemensam huvudman för denna typ av samsjuklighet. Ett enigt utskott ställde sig bakom att detta skulle utredas. När frågan kom till kammaren ställde sig glädjande nog en enig riksdag bakom följande tillkännagivande: ”Regeringen bör se över frågan om hur ansvaret för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom kan samlas hos en huvudman. Regeringen bör efter det att översynen har gjorts utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom. Därutöver bör regeringen se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med beroendesjukdom.” Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit sedan fattade beslutet att ansvaret för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom bör samlas hos en huvudman? Delar ministern oro över att många personer hamnar i ett omöjligt mellanläge när ingen instans känner ett övergripande ansvar?
ip · H71089 · 2019-10-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:89 Referenser till och religiösa urkunder i nya kursplan av (KD) till Utbildningsminister (S) Innehållet i förslag på nya kursplaner för har kritiserats utifrån att antiken skulle tas bort i ämnet historia. Kritiken blev så skarp och massiv att valde att dra tillbaka just det förslaget. Dock är det inte enbart förslaget om antiken som givit upphov till reaktioner på förslag. Det nya förslaget på ämnesplan för religionskunskap innebär att de tydliga referenser till och andra religiösa urkunder som finns i dagens kursplan tas bort. Mycket i vår kultur relaterar till , till exempel i språk, sångtexter, filmer och böcker, vilket gör att eleverna riskerar att förlora denna referensram från om skrivningarna i ämnet religion förändras så att tydliga skrivningar vad gäller och andra religiösa urkunder tas bort. Det är också så att vårt samhälle i hög grad har en referens både i nutid och historiskt till en judisk-kristen värdegrund, och utifrån detta faktum framstår den strykning av referenser till som föreslår i den nya ämnesplanen för religion som märklig och historielös. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Tycker ministern att det är rimligt att som föreslår ta bort den tydliga referens till och religiösa urkunder som finns i ämnesplan ? Hur menar ministern att detta förslag går ihop med ambitionen att göra skrivningarna och innehållet i kursplanen tydligare?
ip · H71090 · 2019-10-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:90 En humanare sjukförsäkring av (SD) till Statsrådet (S) Utvecklingen av sjukförsäkringssystemen är djupt oroande. Antalet människoöden där sjuka, gamla eller funktionshindrade har kommit i kläm är otaliga. Människor utförsäkras från sjukpenningen som Arbetsförmedlingen ger dem beskedet att de inte är anställningsbara. Svårt sjuka tvingas arbeta, människor ser sina sjukdagar försvinna i väntan på vård, och regeringen har slagit rekord i antalet avslag på sjukersättning. Det finns även uppgifter om personer som till och med tagit sitt eget liv på grund av den svåra ekonomiska situation de hamnat i till följd av inhumana utförsäkringar. finns det människor som önskar börja arbeta eller studera i sin takt och utifrån sina individuella förutsättningar men som fastnar i utanförskap på grund av brist på vård och rehabilitering eller brist på flexibla lösningar i arbetslivet. Ett stort aktuellt orosmoment är också den ökande psykiska ohälsan. Sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa, framför allt stressrelaterad utbrändhet, ökar i ett skrämmande högt tempo och särskilt hos kvinnor. Många upplever sig illa bemötta, och dagens system är stelbent och byråkratiskt och inte anpassat efter personer med psykisk ohälsa. har tillträtt som socialförsäkringsminister och har gått ut med ett antal prioriteringar inom sjukförsäkringen. Bland annat ska ett slutbetänkande efter en utredning presenteras . Men detta duger inte när människor tar sitt liv på grund av regeringens hårda direktiv och inhumana utförsäkringar. Åtgärder måste även vidtas akut och har lagt fram ett antal förslag på åtgärder som regeringen har avfärdat. finns det behov av breda parlamentariska lösningar som står sig långsiktigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att stoppa inhumana utförsäkringar och i stället underlätta människors rehabilitering? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de med psykisk ohälsa ska få adekvat hjälp i stället för att hamna i kläm och behandlas illa i sjukförsäkringsprocessen? Kan statsrådet tänka sig att ta initiativ till en bred parlamentarisk kommitté för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring?
ip · H71091 · 2019-10-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:91 Möjligheter att stänga av studenter som begått allvarliga brott av (L) till Statsrådet (S) Det har vid flera lärosäten framkommit att har otillräckliga möjligheter att stänga av studenter som begått allvarliga brott. Liberalerna menar att möjligheterna att kunna besluta om avstängning omgående måste utredas och förtydligas i lagstiftningen. Vid rättsprocesser gällande mycket allvarliga brott bör avstängning kunna ske åtminstone interimistiskt om detta är nödvändigt med hänsyn till utbildningen. Enligt medieuppgifter har senast en läkarstudent dömts i tingsrätten för våldtäkt mot en annan läkarstudent, men kom fram till att den inte kunde lägga domen till grund för ett avskiljande eftersom den inte hade vunnit laga kraft. Det kan inte vara så att nämnden inte även kan ta hänsyn till omständigheter som denna vid bedömning och beslut om avstängning. Liberalerna vill därför att regeringen agerar och tillsätter en utredning med tydliga direktiv om att lagen ska ändras så att får starkare befogenheter att stänga av studenter som begår allvarliga brott de studerar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer regeringen att vidta åtgärder för att förstärka avskiljandenämndens befogenheter?
ip · H71093 · 2019-10-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:93 Migrationsdomstolar och handläggningstider av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kritiserade () migrationsdomstolen i för att handläggningstiderna i asylärenden är för långa. I det enskilda fallet (dnr 134–2019) var handläggningstiden och , vilket JO ansåg vara . I beslutet konstaterade JO att handläggningstiderna rent generellt är längre än vad som är rimligt och acceptabelt: redovisade domstolen att mål om uppehållstillstånd på grund av skydds- eller asylskäl tar 17–21 månader och mål om uppehållstillstånd för besök eller bosättning 12–16 månader att handlägga. JO skriver vidare i sitt beslut: "Ytterst är det och regeringen som har ansvaret för att domstolarna klarar sina uppgifter och kan uppfylla de krav som ställs i 2 kap. 1 § regeringsformen. JO lämnar därför över ett exemplar av beslutet till och , , för kännedom." har begärt för att verksamheten ska fungera, men regeringen har endast tillskjutit i sin budgetproposition. Det har gett till effekt att migrationsdomstolen vid Förvaltningsrätten i kommer att få skära ned i verksamheten. Bland annat försvinner ett trettiotal notarietjänster och tidsbegränsande anställningar kommer att löpa ut utan att förlängas. Enligt en intervju med den tillförordnad lagmannen vid migrationsdomstolen vid Förvaltningsrätten i i kommer nedskärningarna att leda till att enskilda människor drabbas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på JO:s kritik mot migrationsdomstolen i och domstolens fortsatta möjligheter att få ned handläggningstiderna?
ip · H71094 · 2019-10-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:94 Regeringens styråra av (M) till Finansminister (S) Inför valet gick Socialdemokraterna till val på att skulle ha den lägsta arbetslösheten av EU:s 28 medlemsländer. har utvecklingen dock gått åt rakt motsatt håll. är nu på plats 24 av 28 i EU:s arbetslöshetsliga. Januariöverenskommelsen saknar tydliga mål och effektfulla reformer för högre tillväxt och full sysselsättning. ökar arbetslösheten, och allt tyder på att läget i svensk ekonomi är på väg att försämras. Finansministern har beskrivit sin politik med att den ska ses som en styråra. Det gäller överskottsmålet, jämställdhetspolitiken och senast i Ekot EU:s lägsta arbetslöshet. Finansministern sa då: ”Att ha det målet under förra mandatperioden det var ju liksom en bra, det var en bra styråra för politiken.” Det målet har kommit alltmer i skymundan. I regeringsförklaringen försvann det helt. Jag vill därför fråga finansminister följande: Har ministern några andra styråror i sin politik att ta till för att möta en stundande lågkonjunktur och för att trygga jobb och välfärd? Om det finns ytterligare styråror eller måldokument för regeringens ekonomiska politik som ministern använder sig av – vad gör dessa styråror och måldokument mer trovärdiga och effektfulla än den övergivna styråran för arbetslösheten?
ip · H71095 · 2019-10-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:95 Integrationsutmaningen och stundande lågkonjunktur av Boriana (M) till Finansminister (S) Inför valet gick Socialdemokraterna till val på att skulle ha den lägsta arbetslösheten av EU:s 28 medlemsländer. har utvecklingen dock gått åt rakt motsatt håll. är nu på plats 24 av 28 i EU:s arbetslöshetsliga. återfinns i botten tillsammans med länder som , , och . En stor del av dem som är arbetslösa är utrikesfödda. I en uppmärksammad intervju i sade att inte ska ta emot fler flyktingar än ”vi klarar av att integrera”. hade finansministern presenterat en ljus prognos över tillståndet i svensk ekonomi – stabil tillväxt, sjunkande arbetslöshet och rekordhög sysselsättning. är den ekonomiska situationen en annan – arbetslösheten ökar, och de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden kommer att ha ännu svårare att få ett jobb. Trots detta har regeringen fattat beslut som lockar fler människor till . antogs den så kallade gymnasielagen, och togs försörjningskraven för att ta sina anhöriga till bort. kommuner och landsting (SKL) har länge varnat för att kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd väntas att öka markant när den tvååriga perioden då de nyanlända får etableringsersättning tar slut. Eftersom det ekonomiska biståndet regleras av socialtjänstlagen finns det mycket små möjligheter för kommunerna att påverka dessa kostnader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att mildra effekterna av en stundande lågkonjunktur? Vad är ministerns råd till de kommuner som inte klarar av att fullfölja sitt välfärdsåtagande gentemot invånarna på grund av eskalerande kostnader för ekonomiskt bistånd när etableringsersättningarna upphör, och vilka åtgärder tänker ministern vidta för att kommunerna ska hantera den situationen ekonomiskt? Är finansministern beredd att fatta de beslut som krävs för att löftet , att inte ska emot fler än vi klarar av att integrera, ska bli verklighet?