ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710171 · 2019-11-26 00:00:00 — Interpellation 2019/20:171 nedläggning av lokala kontor av (V) till Finansminister (S) avser att lägga ned flera av sina lokala kontor. Ett av dessa kontor ligger i i . Nedläggningen där får stora konsekvenser för möjligheten och tillgången till nära statlig service. Ekonomiskt utsatta har självklart svårare att resa långt, har troligtvis sämre möjligheter att hantera ärenden elektroniskt och kan behöva mer av personligt stöd och service – det vill säga närhet till ett lokalt kontor. För personalen innebär det ett längre resande vilket påverkar såväl deras yrkesliv som privatliv. Det blir till exempel längre resvägar för delgivning och därmed minskad effektivitet. Hela ställs utan service från myndigheten, och de som behöver personlig hjälp får antingen resa till tur och retur eller till tur och retur. För de anställda innebär det ännu längre resvägar och restider. Förutom sämre service och längre resvägar så försämras också förutsättningarna för den lokala och regionala arbetsmarknaden i och . Att en socialdemokratiskt ledd regering återigen försämrar servicen på landsbygden är djupt beklagligt. Jag vill därför fråga finansminister följande: Vilka analyser har ministern gjort av vad den försämrade servicen kommer att innebära för dem som behöver service, särskilt gällande den personliga servicen? Vilka analyser har ministern gjort av vad en försämrad tillgång till statlig service i och innebär? Står ministern fast vid att den statliga närvaron ska minska i ? Bedömer ministern att det kommer att skapas fler jobb på landsbygden när den statliga servicen försämras?
ip · H710172 · 2019-11-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:172 Planeringen av infrastrukturinvesteringar av (KD) till Infrastrukturminister (S) Den nationella planen för transportinfrastrukturen har uppdaterats . I informationsmaterial framgår också att den nationella planen uppdateras i fyrsårscykler och sträcker sig av . Den gällande planen omfattar perioden –2029. Om fyraårscykeln skulle fortsätta borde arbetet med planen –2033 ha inletts genom att regeringen hade gett och de regionala planupprättarna ett direktiv om inriktningsplanering. Detta har emellertid inte skett. transportinfrastruktur står inför viktiga vägval som behöver adresseras genom en infrastrukturproposition , följt av en ny nationell plan. Frågor som behöver svar är exempelvis hur regeringen ser på möjligheterna att tillföra ytterligare finansiering –2029 utöver gällande plan, samt inriktningen på nyinvesteringar i järnväg. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till infrastrukturminister om när regeringen avser att ta initiativ till att uppdatera den nationella planen för transportinfrastrukturen. Svaret är att arbetet med kommande nationell infrastrukturplanering bereds inom . Detta är ett alltför knapphändigt svar. bör fler viktiga vägval göras vad gäller stora infrastrukturinvesteringar i . Det gäller bland annat järnvägsförbindelserna –och –. Det gäller planering för en ny fast förbindelse över . Det gäller eventuell elektrifiering av vägnätet. Det gäller Östlig förbindelse i . Det gäller också andra viktiga frågeställningar, där en transparent planeringsprocess är önskvärd och där bör fatta beslut . Det är otillfredsställande om regeringen bereder infrastrukturplaneringen internt i i stället för genom formella direktiv till ansvariga myndigheter. Det behövs tydliga besked om regeringens viljeinriktning samt ett seriöst planeringsarbete inom myndigheterna med syftet att ska kunna fatta välinformerade beslut om de viktiga infrastrukturpolitiska vägval som vårt land står inför. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : När avser ministern och regeringen att ge besked om inriktningen för infrastrukturplaneringen? Avser ministern och regeringen att låta ta ställning till infrastrukturplaneringen i form av en proposition från regeringen?
ip · H710173 · 2019-11-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:173 Fördömande av brott mot internationell rätt av (V) till Utrikesminister (S) Antalet israeliska bosättare på ockuperad palestinsk mark är över 600 000. Bosättningarna utgör ett tydligt brott mot fjärde och anses vara ett krigsbrott av , . Trots det fortsätter etablera nya bosättningar och bygga ut de redan befintliga. Så sent som fattade man beslut om över 2 000 nya bostäder på ockuperad mark. Enligt organisationen har beslut fattats för att bygga över 8 000 enheter bara . Förutom att den expansiva bosättningspolitik som bedriver är olaglig slår den effektivt sönder den palestinska infrastrukturen och möjligheten att bygga upp ett fungerande samhällssystem. Palestiniernas rörelsefrihet är kraftigt begränsad, och de utsätts regelbundet för ostraffat våld från bosättarna. Etableringen av nya bosättningar innebär inte sällan tvångsförflyttning av palestinier, och ofta stryps vattentillgångar och andra naturresurser för de omkringliggande samhällena. Avvecklingen av bosättningarna är en nyckelfråga i fredsprocessen. Trots det fortsätter israeliska makthavare att godkänna byggandet av fler bosättningar. rapporterades om de högsta kostnaderna för bosättningarna , och har antalet bygglov ökat med . fortsätter lidandet på . befinner sig på grund av den israeliska blockaden mitt i en akut humanitär katastrof. Bristen på bland annat elektricitet, rent vatten och sjukvårdsartiklar orsakar mycket svåra förhållanden för befolkningen. Den senaste tidens israeliska flygräder mot har genererat över 30 döda, varav flera barn. bryter återkommande mot såväl folkrätt som mänskliga rättigheter. Byggandet av bosättningarna, konfiskeringar av palestinska landområden, blockaden av , återkommande attacker mot , godtyckliga fängslanden och utomrättsliga avrättningar är bara några exempel. erkännande av 2014 ledde till stark kritik från den israeliske ambassadören. Utrikesminister har sagt att det är väldigt viktigt att normalisera relationen med . Det är svårt att se hur det ska bli möjligt utan att mildra kritiken mot de omfattande brott begår. Det vore förödande för arbete för en fredlig lösning. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern att en normaliserad relation med påverkar möjligheten att fördöma brott mot folkrätten och mänskliga rättigheter? Avser ministern att ta några initiativ med anledning av det ökande antalet israeliska bosättningar på ockuperad mark i ?
ip · H710174 · 2019-11-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:174 Hoten mot kristna befolkningsgrupper i av (KD) till Utrikesminister (S) När Islamiska staten intog näst största stad och därefter fortsatte framryckningen mot blev assyrier/syrianer/kaldéer skyddslösa offer. Ställda inför IS-terroristernas ultimatum att konvertera till islam eller dö fanns det för de kristna befolkningsgrupperna inget annat val än att lämna allt de ägde och fly. Att och övriga Nineveslätten tömdes på sin kristna befolkning innebar oräkneliga tragedier och svårt mänskligt lidande. På ett övergripande plan innebar övergreppen att folkrättens värsta och mest avskyvärda brott begicks. Kallblodigt genomförde IS ett folkmord på kristna befolkningsgrupper och yazider. Trots det oerhörda som hände har hoppet om att kunna återvända hållits levande. När irakiska armén, kurdiska peshmerga och kristna skyddsstyrkor, med stöd av den internationella koalitionen mot IS, militärt besegrade det förmenta kalifatet växte förhoppningarna. står det dock klart att förhoppningarna kommit på skam. Det omedelbara hotet från IS är undanröjt, men den islamistiska synen på kristna som ”otrogna” och därmed icke önskvärda lever vidare. Med tyst godkännande från pågår just nu det som kallas en ”demografisk förändring” (demographic change). I städer och samhällen på förändras befolkningssammansättningen – där kristna familjer flyttat ut flyttar muslimska familjer in. På flera platser där assyrier/syrianer/kaldéer historiskt varit i majoritet tar den shiamuslimska folkgruppen shabak över. Parallellt med detta stärker grannlandet sitt inflytande. Regimen i finansierar och kontrollerar en shiamuslimsk milisstyrka med mellan 60 000 och 70 000 soldater, varav en stor del är placerad i och omkring . Efter ett flertal incidenter där kristna angripits och trakasserats är misstron stor mot den Iranstödda milisen, och många som återvänt till Nineveområdet omprövar nu sina beslut och flyr en andra gång. Ansvaret för att stoppa denna allvarliga utveckling ligger hos den politiska ledningen i . Den irakiska regeringen har dessutom möjlighet att vidta den enskilda åtgärd som skulle betyda mest för de kristna befolkningsgrupperna. Det handlar om att uppgradera Nineveslätten till provins och därefter ge assyrier/syrianer/kaldéer rätt att besluta om sin egen framtid genom politiskt självstyre inom ramen för konstitution. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att i politiska och diplomatiska kontakter kräva att tar ansvar och aktivt skyddar sitt lands kristna befolkningsgrupper? Stöder ministern tillkomsten av en provins följt av politiskt självstyre för assyrier/syrianer/kaldéer?
ip · H710175 · 2019-11-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:175 Det ökade antalet barn- och ungdomsrån av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Personrånen mot barn och ungdomar har ökat kraftigt . Enligt uppgifter från rånades 1 798 unga människor till och med september . Dessa siffror speglar bara de anmälda brotten. Mörkertalet när det gäller rånoffer som inte vågar anmäla är sannolikt mycket stort. En människa som blir utsatt för rån berövas inte bara materiella tillhörigheter utan också känslan av trygghet. Majoriteten av dessa rån utförs av andra ungdomar, oftast med invandrarbakgrund. Rånen följs åt av synnerligen förnedrande inslag som exempelvis tvång att kyssa rånarnas fötter eller att skaka hand med dem. Våldsbrott är alltid avskyvärda och drabbar många oskyldiga. Men när de riktas mot barn och ungdomar får de en ytterligare allvarlig dimension, då dessa brottsoffer tidigt i livet förlorar sin känsla av trygghet och tillit till samhället de lever i. Konsekvenserna får de leva med under åtskilliga år, i värsta fall hela livet. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att rån riktade mot barn och ungdomar ska upphöra? Avser ministern att ta några initiativ till straffskärpningar för unga lagöverträdare som rånar och förnedrar? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att ungdomar ska våga anmäla brott?
ip · H710176 · 2019-11-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:176 Kriminell användning av samordningsnummer av (KD) till Finansminister (S) vittnas om hur utländska medborgare missbrukar tillfälliga personnummer, så kallade samordningsnummer, för att begå brott eller illegalt få tillgång till svensk välfärd. Polisen kallar dem för spökpersoner, och de blir allt fler. Av artikeln framgår att över 700 000 samordningsnummer har utfärdats sedan systemet med samordningsnummer infördes . Ungefär 150 000 av dem ska ha övergått i personnummer, men hur många verkliga personer som finns bakom de resterande 550 000 samordningsnumren är oklart. Ett annat problem är att ett obegränsat antal personer med samordningsnummer kan registrera sig på en och samma adress. Exempelvis finns det en adress i norra där hela 500 personer är skrivna. På samma lägenhet har sammanlagt 2 000 personer varit skrivna . Enligt polisen och är problemet så omfattande att det skapats ett skuggsamhälle där utländska medborgare kan jobba, betala skatt och få tillgång till alla förmåner i samhället, illegalt. De menar att det handlar om organiserad brottslighet som kostar samhället miljarder kronor. För en svensk medborgare är det straffbart att inte skriva sig där man bor, men samma krav att skriva sig på rätt adress ställs inte på personer med samordningsnummer. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att klarlägga om och varför, det har utfärdats 700 000 samordningsnummer varav endast 150 000 har övergått i personnummer? Avser ministern att även göra det kriminellt för personer med samordningsnummer att vara skrivna på fel adress?
ip · H710177 · 2019-11-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:177 Arbetsmiljön inom äldreomsorgen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) För den rapporterade om att av arbetsplatserna inom äldreomsorgen har fått anmärkningar på sin arbetsmiljö enligt . De brister som upptäckt handlar bland annat om det förebyggande arbetsmiljöarbetet, alltså att arbetsgivaren inte har undersökt och åtgärdat risker på jobbet. Och det handlar inte bara om de fysiska riskerna – som tunga lyft – utan även till exempel hur chefer hanterar personalens höga arbetsbelastning. Självklart har arbetsgivaren ett stort ansvar för arbetsmiljön, men med så häpnadsväckande siffror måste även arbetsmarknadsministern med ansvar för just arbetsmiljöfrågor reagera med konkreta åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra den allvarliga situationen gällande arbetsmiljön inom äldreomsorgen?
ip · H710178 · 2019-11-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:178 Förvaringen av städers privilegiebrev av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) utfärdade kung det privilegiebrev som gav stadsprivilegier. Detta är inte bara det äldsta bevarade privilegiebrevet i utan även ett av världens äldsta bevarade privilegiebrev. utfärdade drottning privilegiebrevet som gjorde till stad. Båda dessa unika, och enastående vackra, dokument har alltid rent fysiskt funnits i . Med tanke på att privilegiebrev är både det äldsta och bland de bäst bevarade så är det minsta man kan säga att förvarandet varit förstklassigt på alla sätt. Dessa har regelbundet visats upp och hållits levande och relevanta för allmänhet, besökare och forskare och i övrigt varit tillgängliga på ett föredömligt sätt av stadsarkiv. De är en viktig och avgörande del av vår lokala historia och vår lokala identitet. Handlingarna lånades formellt ut till 1980 och 1992, och i lånekvittona fastslås att detta gäller tills vidare men handlingarna har som sagt alltid funnits och förvarats i . har tillskrivit och klargjort att man ämnar beslagta och bortföra båda privilegiebreven från dess månghundraåriga förvaringsplats och hänvisar till en intern förändring av utlåningsregler. Nuvarande har ju för övrigt inte bara varit förvaringsplats för dessa privilegiebrev i flera hundra, och snart tusen, år utan är ju också själva mottagaren och föremålet för dessa handlingar till att börja med. Tilläggas kan att ägarskapet av dessa privilegiebrev inte på något sätt är utrett eller fastslaget. Ett antal uppenbara frågor inställer sig dock, bland annat följande: Vilken respekt för historien visar ambitioner och förfaringssätt? Vilken respekt för själva föremålen för dessa privilegiebrev till att börja med, det vill säga och , och vår rätt till vår egen historia visar ambitioner och förfaringssätt? Med anledning av det ovan anförda önskar jag ställa följande frågor till kultur- och demokratiminister : Avser statsrådet, eller är statsrådet beredd, att vidta några åtgärder, initiativ eller diskussioner mot bakgrund av ovanstående?
ip · H710179 · 2019-11-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:179 Lika villkor för offentliga och privata vårdgivare av (M) till Socialminister (S) Jag ställde tidigare en fråga till socialminister om den bristande konkurrensneutralitet som råder efter det att infört en så kallad vårdmoms på . Denna ökade kostnad blir de offentliga verksamheterna kompenserade för medan de privata aktörerna ska ta kostanden ur eget kapital. Jag blir lite förbryllad över svaret från socialministern, och därför ställer jag kompletterande frågor. En omställning görs inom primärvården till en god och nära vård, och då skriver socialministern i svaret att enligt januariavtalet kommer förslag att läggas för att säkerställa att aktörer, oavsett driftsform, har likvärdiga villkor. Konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, vad gäller såväl ekonomiska villkor som fungerande tillståndsgivning och kvalitetskrav. Min fråga till socialminister är: Vilka förslag avser ministern att lägga fram så att konkurrensneutralitet och likvärdiga villkor ska råda mellan offentliga och fristående aktörer? När kommer dessa förslag att läggas fram?
· H710159 · 2019-12-03 13:38:59 — Att man tar till vara tillkännagivandet är positivt. Men det är tråkigt att vi inte kan komma överens om att också alkohollagstiftningen bör ses över när det gäller möjligheten att anordna provningar och klargöra reglerna för att anordna folkölsprovningar. Jag anser att aktörerna förtjänar en mer lättolkad och tillämpbar lagstiftning, herr talman. Tack, , för interpellationen! Alla interpellationer skapar en diskussion och eftertanke. Jag vill understryka att det gör så även hos mig. Jag tycker att frågan som ställs är otroligt relevant. Egentligen vill jag inte hålla med om att vi har olika syn på mikrobryggeriernas förutsättningar. Frågan om lagstiftningen och att överklaga den lagstiftning som finns när man inte är nöjd och för att se hur långt man kan komma är en väg som måste prövas. Vi kan inte gå någon annan väg och säga att om man inte är nöjd med de beslut man får i sin kommun ska lagen förändras. Jag menar fortfarande att provsmakning ska handla om små mängder av olika produkter för att kunna få en uppfattning om kvalitet och smak. Det är viktigt att gå till botten med hur långt man kommer i detta fall. När det gäller utredningen om gårdsförsäljning tänker jag så här: Vi får se vad direktivet i dess helhet slutar med. Det är ju ännu inte färdigt. Syftet är dock inte att se över hela den svenska alkohollagstiftningen och passa på att lägga in allt som är möjligt. Det jag kan säga är att vi just ska utreda gårdsförsäljning och hur vi ska hantera den i relation till Systembolaget. Vi måste kunna hantera båda. Sedan får vi se vad som utöver det är möjligt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H710181 · 2019-12-02 00:00:00 — Interpellation 2019/20:181 Efterlevandepensioner till utrikesfödda barn av (M) till Statsrådet (S) I två rapporter som jag har beställt från () visar det sig att stora belopp utbetalas i efterlevandepensioner till utrikesfödda ensamkommande barn, för påstått avlidna föräldrar i hemlandet. Totalt har utbetalats i efterlevandepension till utrikesfödda barn och ungdomar . De årliga utbetalningarna har dessutom mer än fördubblats . var det totalt 11 000 utrikesfödda barn och ungdomar upp till som fick sammanlagt i efterlevandepension utbetald från svenska staten. Rapporterna från visar också att större delen av all efterlevandepension som utbetalas till utrikesfödda barn och unga baseras på en blankett med eget intygande om att föräldrarna i hemlandet är avlidna. Det visar sig också att de avlidna föräldrarna i dessa fall aldrig vistats i . I de flesta fall saknas dessutom sannolikt möjlighet för den ansvariga myndigheten att kontrollera om uppgifterna om de avlidna föräldrarna är korrekta. Att svenska staten på detta sätt i det närmaste helt utan kontroll betalar ut flera hundra miljoner av de svenska skattebetalarnas pengar är närmast obegripligt och ytterst upprörande. Särskilt som staten sparar in på exempelvis assistans till svårt sjuka människor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att denna ordning är rimlig och om inte, vad avser statsrådet att göra för att förändra dagens situation?
ip · H710182 · 2019-12-02 00:00:00 — Interpellation 2019/20:182 Kommunsektorns ekonomiska problem av (M) till Statsrådet (S) Larmen från den svenska kommun- och landstings-/regionsektorn kommer i strid ström, trots högkonjunktur med goda skatteintäkter. Orsakerna är flera. Demografiska förändringar med en större andel äldre och barn, kraftigt ökade kostnader för mottagandet av nyanlända och en regering som inte sköter statens åtaganden fullt ut utan vältrar över ansvaret på kommunerna, exempelvis när det gäller tryggheten. JÖK-partiernas budget fokuserar på helt andra saker än kommunerna och välfärden. Det nya kostnadsutjämningssystemet hjälper visserligen en del kommuner att få något mer resurser men medför att andra kommuner får avsevärt mindre. utgör de riktade och styrande statsbidragen en allt större del av de totala statsbidragen, vilket gör det ännu svårare för kommunerna att hantera sin ekonomi. Sammantaget befinner sig den svenska kommunsektorn i ett allvarligt ekonomiskt läge, som regeringen prioriterar annat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet den svenska kommunsektorns problem och vad avser statsrådet att göra rent konkret för att kommunerna ska kunna hantera de ekonomiska problemen?
ip · H710183 · 2019-12-02 00:00:00 — Interpellation 2019/20:183 Bristande konkurrensneutralitet av (M) till Finansminister (S) Jag har tidigare ställt en fråga till finansminister om den utlovade utredningen kring den vårdmoms på som infört och den bristande konkurrensneutralitet som denna moms innebär. Regeringen har tagit del av flera skrivelser från olika organisationer, bland annat Vårdföretagarna, där man tydligt pekar på att ett avskaffande av den införda vårdmomsen inte strider mot gällande EU-direktiv. Trots detta vill finansministern göra en utredning till för att styrka det som redan är konstaterat. Som plåster på såren så meddelar finansministern att de satsar som möjliggör för landstingen att underlätta för privata vårdgivare att anpassa sig till det nya rättsläget. Mina frågor till finansminister är därför: Varför inväntar ministern en ny utredning när det redan finns en granskad utredning med tydliga svar? Är ministern beredd att skyndsamt vidta skattemässiga åtgärder för att konkurrensneutralitet ska råda inom vård- och omsorgssektorn?
ip · H710184 · 2019-12-02 00:00:00 — Interpellation 2019/20:184 Ökat samarbete i den nordiska sjukvården av (SD) till Socialminister (S) antog en rekommendation till gällande samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen. Rekommendationen innebär att bland annat ska verka för att främja nordiskt samarbete kring digitalt vårdsamarbete, utveckla det nordiska folkhälsosamarbetet och arbeta aktivt för att säkra jämlik vård. Beroende på var i medborgare bor råder olika förutsättningar, som till exempel skillnader mellan städer, landsbygd och glesbygd. Därför är det viktigt att satsa på jämlik vård för alla, oavsett var man bor. Genom att öka det nordiska samarbetet inom området öppnas nya möjligheter. Det kan exempelvis röra sig om att göra det enklare att få vård i andra nordiska länder men att hemlandets sjukvårdssystem står för kostnaden. finns samarbeten mellan till exempel olika sjukhus i . Dock finns det möjligheter att utveckla detta ännu mer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att följa rekommendation och verkställa dess intentioner från svensk sida?
ip · H710185 · 2019-12-02 00:00:00 — Interpellation 2019/20:185 Åtgärder mot uppfostringsresor av (SD) till Socialminister (S) riskerar tyvärr ett flertal barn att föras utomlands för att giftas bort, men det finns även de som riskerar att åka på ”uppfostringsresor”. Ingen vet hur många det är som förs utomlands på uppfostringsresor, men man vet att de finns. Pojkar och unga män som förs utomlands för att “uppfostras”. handlar det om pojkar som anses för “västerländska”. De som kommer tillbaka är oftast i betydligt sämre skick, med psykisk ohälsa och missbruk, och de är ofta traumatiserade. () har varnat för att unga som skickas till bland annat och ökar. Där riskerar de att utsättas för våld och andra övergrepp. Ingen verkar veta hur många det rör sig om, och få kommuner har rutiner. Det finns tyvärr ingen nationell statistik, och det kan handla om hundratals. Det är att svika barnens behov och rättigheter. Det behövs en kartläggning, både nationellt och på kommunnivå. Det är skolornas ansvar att slå larm och anmäla om de misstänker att ett barn riskerar att föras bort. Då är det viktigt att det finns en metod och kunskaper för hur man ska agera. Med hänvisning till ovanstående önskas socialminister svara på följande frågor: Ämnar ministern agera för nationell statistik över hur många barn som förs ut från på uppfostringsresor ska upprättas? Vad gör ministern och regeringen för att förhindra att människor skickas iväg på uppfostringsresor?