ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H610170 · 2019-04-04 00:00:00 — Interpellation 2018/19:170 Sänkt krav på aktiekapital av (SD) till Finansminister (S) Alla är överens om att behöver fler företagare och växande företag. Det är vägen dit som skiljer oss åt. Ett sådant vägval är punkt 3 i januariöverenskommelsen mellan regeringen och dess stödpartier Liberalerna och . Punktens övergripande mål invänder ingen mot, men när vi tittar närmare på de konkreta förslagen ser vi bland annat ett förslag om minskat kapitalkrav i aktiebolag . Så sent som sänktes kravet på aktiekapital från till det i ett historiskt perspektiv låga . Sänkningen föranleddes av en utredning som slog fast: ”Utredningen har inte kunnat finna empiriskt stöd för att nyföretagandet i skulle öka på grund av en sänkning av aktiekapitalet.” Utredningen landade ändå i att rekommendera en sänkning av kravet till dagens nivå. anser dock regeringen att det är dags för ytterligare en halvering av kapitalkravet, en halvering som ingen efterfrågat eller uttryckt sig behöva. Vi har förståelse för att förslaget kan låta bra. Det tycks dock endast vara en lösning på ett problem som inte finns, och kritiken från berörda branschorganisationer lär inte dröja. Företagarna undrar "Vad tillför sänkt aktiekapital? ", och Småföretagarna konstaterar att det inte kommer att ”innebära någon reell skillnad för småföretagarna”. Det råder inga tvivel om att vi måste underlätta för nyföretagande, men rimligtvis genomför man då åtgärder som de facto efterfrågas. Syftet med kravet på aktiekapital är knappast att hålla folk borta från att starta företag, utan det finns av en anledning, och en ytterligare sänkning av kravet riskerar att skapa problem. Tvångslikvidationssituationer lär bli vanligare eftersom det egna kapitalet snabbt och enkelt kan komma att understiga det registrerade aktiekapitalet. Förslaget riskerar sålunda att vara kontraproduktivt och leda till oro för borgenärer, som rimligen kommer att kräva större säkerheter. Det finns därutöver ingenting som tyder på att dagens krav på aktiekapital förhindrar resurssvaga att starta företag. Dels för att det huvudsakligen är regelbördan och byråkratin som brukar pekas ut som hinder och dels för att det återfinns en rad andra företagsformer som en person med lite kapital kan inleda med, exempelvis handelsbolag eller enskild firma. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att trots att branschorganisationer inte efterfrågat förslaget om sänkt kapitalkrav på aktiebolag gå vidare med det? Vad fick ministern att landa i en sänkning av kravet på aktiekapital till just siffran 25 000? Vilka problem ser ministern att förslaget som sådant löser?
ip · H610173 · 2019-04-05 00:00:00 — Interpellation 2018/19:173 expansion och klimatet av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen antog 2017 en flygstrategi. I strategin slås det bland annat fast att kapacitet måste byggas ut. Hur många fler flygningar som kommer att ta emot är ännu oklart, men i flygstrategin refererar regeringen till prognoser som talar om ett fördubblat flygande till och från . Hur denna expansion ska möjliggöras har regeringen uppdragit åt det så kallade att precisera i en färdplan som väntas läggas fram . Att överhuvudtaget tala om ett ökat flygande , då alla sektorer måste minska sina utsläpp, framstår som verklighetsfrånvänt och helt i strid med klimatambitioner. har de svenska utrikesflygresorna ökat , och utsläppen har ökat . Fortsätter flygandet att öka i samma takt kommer utsläppen enbart från flygsektorn att vara större än övriga utsläpp . Därför är det glädjande att miljö- och klimatministern till klargjorde följande: ”För MP är det otänkbart att vi ska bidra till en utökad kapacitet utav flygtrafiken i .” Men det går inte att komma ifrån att flygstrategin talar om ett ökat flygande, och de enda åtgärder regeringen vidtagit för att minska flygets utsläpp är flygskatten och utredningen om biobränsle för flyget. Skulle tillåtas att expandera kommer det att äventyra våra åtaganden på miljö- och klimatområdet. Dessutom skulle en utbyggnad kosta miljardtals med kronor, pengar som borde läggas på hållbara transporter. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att ett ökat flygande är förenligt med de svenska klimatmålen och om så inte är fallet, hur avser ministern att agera?
ip · H610176 · 2019-04-09 00:00:00 — Interpellation 2018/19:176 Alkobommar av (M) till Infrastrukturminister (S) var drivande i att 2015 riktade ett tillkännagivande om att med skyndsamhet se över hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna kan genomföras. beslutade regeringen att nykterhetskontroller, också kallade alkobommar, skulle införas i alla större hamnar. Regeringen meddelade även att skulle få för att kunna genomföra detta . Än är inga alkobommar installerade. Trots riksdagsbeslutet och regeringsuppdraget dröjer införandet av alkobommar. kan vi se att antalet olyckor på våra vägar ökar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skynda på införandet av alkobommar?
ip · H610179 · 2019-04-09 00:00:00 — Interpellation 2018/19:179 Rymdstrategin av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen tog initiativ till att tillsätta (SOU 2015:75). Utredningen föreslog bland annat att skulle anta en rymdstrategi, vilket Alliansen har förespråkat . har fattat beslut om utbildningsutskottets betänkande om en nationell strategi för svensk rymdverksamhet med långsiktiga strategiska mål. Strategin presenterades av regeringen och beslutades av . Rymdverksamheten i är framgångsrik, men för att den ska stå sig internationellt och inte vi inte ska bli helt förbisprungna behöver en stor satsning ske . Rymdverksamheten ger positiva effekter på allt från utbildning och forskning till viktiga komplement för försvar och miljö. Nya jobb och innovationer kommer till del. För att citera generaldirektören för Rymdstyrelsen : ”Allt som forskas på i rymden, kan användas på jorden.” Rymdstyrelsen har den övergripande kunskapen i när det gäller rymdforskning och utveckling. Myndigheten inväntar nu direktiv från regeringen om hur man ska arbeta . I strategidokumentet framgår att ska öka i sitt inflytande som rymdnation, säkra både klimatmål och teknikjobb samt öppna för satellituppsändningar från . För detta behövs mer resurser och personal. Regeringen ska även se över rymdlagen. Lagen är nu och behöver förnyas. För att kunna förbättra forskningen och även locka privata finansiärer är det viktigt med ett tydligt och uppdaterat regelverk. Därför vill jag ställa två frågor till statsrådet : Hur och när kommer statsrådet att komma med ett tydligt uppdrag till Rymdstyrelsen? Hur och när kommer statsrådet att se till att får en modern och uppdaterad rymdlag?
ip · H610180 · 2019-04-09 00:00:00 — Interpellation 2018/19:180 Tonnageskatten av (M) till Finansminister (S) lät alliansregeringen utreda en svensk tonnageskatt, och fattade äntligen beslut om att införa tonnageskatt , efter att hade godkänt det svenska tonnageskattesystemet. Tonnageskatten har varit efterlängtad av sjöfartsbranschen, som därmed kan få större konkurrensfördelar och där fler fartyg kan läggas under svensk flagg. Det ska dock betonas att de grundläggande krav som ställs utesluter stora och mycket viktiga rederisegment, exempelvis vår kustnära tankflotta. Det skulle därför vara bra om systemet utvecklas och blir mer inkluderande , för rederiernas skull, för svenskt näringslivs och konkurrenskrafts skull samt för utvecklingen av det hållbara samhället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att se över möjligheterna att utvidga tonnageskattesystemet?
ip · H610186 · 2019-04-12 00:00:00 — Interpellation 2018/19:186 EU:s långtidsbudget av (SD) till Statsrådet (S) Beslutet om ny långtidsbudget är ett av de viktigaste beslut som Europeiska unionen (troligtvis) kommer att fatta under innevarande eller . Det förslag som presenterades av kommissionen innebär ett ökat utgiftstak och en höjd svensk avgift. Enligt vissa beräkningar kan den svenska avgiften komma att öka kraftigt, vilket både och regeringen, enligt utsago, vill undvika. Beslut om ny långtidsbudget måste fattas senast vid utgången av innevarande långtidsbudgets giltighetsperiod, men enligt Europeiska rådets ledaragenda var syftet att slutföra förhandlingarna under den andra halvan av 2019. Även i de slutsatser som antogs av den 13–uttrycktes ambitionen att nå en överenskommelse . Beslut om långtidsbudget ska fattas enhälligt, vilket ger möjlighet att ta ansvar och fälla ett alltför expansivt förlag. Vad konsekvenserna av ett icke-beslut innebär är dock inte helt klart. I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt stadgas följande i artikel 312.4: ”Om rådets förordning om fastställande av en ny budgetram inte har antagits vid utgången av den period som omfattas av den föregående budgetramen, ska giltighetstiden för taken och de övriga bestämmelser som gäller den föregående periodens sista år förlängas tills den nya akten har antagits.” I förordningen om den fleråriga budgetramen –2020 stadgas följande i artikel 20: ”Om det sker en fördragsändring som påverkar budgeten, ska motsvarande revidering göras av budgetramen.” Vad som skulle inträffa om en ny långtidsbudget inte är beslutad och lämnar unionen innan utgången av 2020 beror i första hand på hur artikel 20 i förordningen om den fleråriga budgetramen –2020 tolkas. Vissa forskare hävdar att artikel 20 tvingar EU att anpassa utgiftsramarna efter utträde, men detta är inte självklart och vad det i så fall betyder i praktiken är högst oklart. Exempelvis skulle bestämmelsen kunna tolkas så att budgetramen sänks som är del av EU:s bni, eller som är dess bruttobidrag, eller som är dess nettobidrag. Ytterligare en viktig fråga är vad som händer med den svenska rabatten, vilken är knuten till den brittiska. Hur tolkningen faller ut är naturligtvis av stor vikt eftersom det skulle påverka den svenska avgiften vid en förlängning av nuvarande långtidsbudget. I en förhandling måste man alltid vara beredd att lämna bordet, detta är dock svårt om man inte vet de exakta konsekvenserna av att göra så. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att klargöra rättsläget inför förhandlingen? Kommer statsrådet att begära in ett förhandsbesked från angående tolkningen av artikel 20 i förordningen om den fleråriga budgetramen –2020? Har regeringen gjort någon egen utredning i frågan?
ip · H610188 · 2019-04-15 00:00:00 — Interpellation 2018/19:188 Konsekvensanalys vid rivning av dammar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har en lång historia med dammar. De anlades för att man skulle driva olika typer av verksamhet såsom kvarnar och bruk och även för att bättre kunna styra en del av den ojämna vattentillgången, med översvämningar kontra torra perioder. Vattnet var en omstridd resurs i , och man försökte reglera resursen via olika typer av dokument över vem som hade vilka rättigheter. I län har dammarna och vattenkraften historiskt varit mycket betydelsefulla. Här fanns tidigt industrier och järnhantering. Vi hade tidigt också arbetskraftsinvandrare i form av kunniga personer som bidrog till denna utveckling. Våra dammar har förlorat sin stora betydelse som kraftkälla, även om en del vattenkraft fortfarande produceras. Men betydelsen för landskapet och vattenregleringen finns kvar. Detta är nog så viktigt de år vädret är mer extremt. Under de stora skogsbränderna hämtades vatten ur dammarna. Vattenflödet i våra dammsystem har också alla dessa år varit reglerat, vilket gör att inflödet till , som försörjer med vatten, varit reglerat. Dessutom skyddar dammarna vattensystemen från att helt tömmas och förhindrar att gamla föroreningar, efter månghundraårig industriverksamhet sköljs bort och kommer ut i våra inflöden för dricksvatten. hotas dessa dammar av oreserverad rivning utifrån bokstavlig tolkning av EU-vattendirektiv. Vattendirektivens syfte är att bevara naturliga vattendrag för fiskar och andra vattendjur. Dessa vattendjur finns dock ofta inte kvar i vattendragen, eftersom livsmiljön förändrats och så också djurfaunan. Ändå driver våra länsstyrelser rivning av dammar utifrån vattendirektiv in absurdum. Dammar ska rivas, och någon riktig konsekvensanalys av vad detta kommer att innebära för framtidens landskap, djurfauna och vattentäkter syns inte till. Detta får stora konsekvenser. Redan har förra årets vårflod varit nära att spola bort delar av järnvägsspår och vägar. Detta trots att inte bjöd på någon extrem vårflod. Vad som händer ett riktigt snörikt år med stor vårflod finns ingen beräkning av. Om fler dammar rivs och de gamla dammarna spolas rena från i gyttjan gömt industrigift som kommer ut i vattentäkterna till och omkringliggande områden kan det potentiellt leda till allvarliga konsekvenser. Med anledning av ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att konsekvensanalyser görs innan vattendammar rivs?
ip · H610191 · 2019-04-15 00:00:00 — Interpellation 2018/19:191 Skatteregler för ideella verksamheter av (KD) till Finansminister (S) Idrottsföreningar som är medlemmar i har förmånliga skatteregler som innebär att en idrottsförening inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer, så länge ersättningen till dessa understiger ett halvt prisbasbelopp. Detta har sin grund i 2 kap. 19 § socialavgiftslagen (2000:980), där det går att läsa att ”en ersättning till en idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet är avgiftsfri, om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Lag (2010:1282).” I lagens förarbeten framgår att idrottslig verksamhet betyder sådan verksamhet som anordnas av en organisation som är ansluten till eller annan jämförlig organisation. Dessa regler främjar idrottsrörelsens verksamhet, och de positiva hälsomässiga effekterna för barn som kan ta del av den är väl belagda. Men idrottsrörelsen är inte ensam om att bidra till samhället på detta sätt. Även andra föreningar har samma positiva effekter. För till exempel medlemsorganisationerna i Svenskt Friluftsliv är rättsläget oklart. Några av Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer är även medlemmar i och omfattas därför av det aktuella undantaget i socialavgiftslagen. Men för övriga organisationer är läget antingen oklart eller så har tagit ställning och menar att undantaget inte gäller dessa organisationer. Detta trots att friluftsorganisationer och idrottsorganisationer kan utföra samma aktivitet. Så bör det inte vara. Jag menar att det skatteregelverk som gäller idrottsrörelsen bör utvidgas och gälla också övriga ideella föreningar, för att stärka det arbete som inte minst medför mycket gott för barn och ungdomar. Det finns goda skäl att utvidga skattereglerna till att omfatta större delar av civilsamhällets organisationer, eftersom föreningslivet betyder mycket både för den enskilde och för samhället. Här lär sig inte minst barn att lyssna, att kompromissa och att samarbeta med andra. De lär sig grunderna för demokratin. På så sätt är föreningslivets bidrag till samhället ovärderligt, och det är därför viktigt att förutsättningarna för dessa verksamheter är goda. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Avser regeringen att agera för att de förmånliga skatteregler som gäller för idrotten också ska gälla andra ideella föreningar?
ip · H610193 · 2019-04-16 00:00:00 — Interpellation 2018/19:193 förhållningssätt till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik av (M) till Försvarsminister (S) Utvecklingen av EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) går mycket snabbt. Den politiska dynamiken har i grunden förändrats som en konsekvens av brexit i kombination med ett ökat fransk-tyskt samarbete på detta område. Men samarbetet hämtar också kraft från EU:s globala strategi . Den globala strategin ger uttryck för väsentligt högre ambitioner för det försvarspolitiska samarbetet inom EU. har haft en nära samverkan med inom ramen för GSFP. Länderna har en samsyn kring att EU inte bör duplicera det arbete som bedrivs inom Nato samt att GSFP främst bör syfta till att öka de europeiska ländernas operativa militära förmåga. I ljuset av att kommer att lämna EU behöver dock hitta nya länder att samverka med inom EU för att värna svenska säkerhetspolitiska intressen. Inrättandet av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och Europeiska försvarsfonden (EDF) är det viktigaste utflödet av det fördjupade försvarssamarbetet. Pesco sätter det legala ramverket för samarbetet och innehåller 20 bindande åtaganden som de deltagande länderna har förbundit sig till. Inom ramen för Pesco beslutas också om ett antal konkreta samarbetsprojekt som anses särskilt prioriterade. har det tagits beslut om 34 Pescoprojekt. är delaktigt i fyra av dessa projekt och har huvudansvaret för ett för ett test- och evalueringsprojekt som är baserat i . I förordningsförslaget för Europeiska försvarsfonden föreslås en budget –2027 om totalt . Av detta kommer att avsättas för forskningsaktiviteter och för utvecklings- och förmågeaktiviteter. Försvarsfonden kommer sedan att kunna användas för att delfinansiera huvuddelen av de Pescoprojekt som sjösatts. Europeiska försvarsfonden kommer att finansieras av ökade bidrag från medlemsländerna samt en omfördelning av de medel som kommissionen disponerar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till försvarsminister : Vilka länder avser ministern och regeringen att intensifiera samarbetet med inom ramen för GSFP när lämnar EU? Varför deltar endast i fyra av de 34 Pescoprojekt som lanserats? Hur avser ministern och regeringen att finansiera kostnaderna för det svenska bidraget till Europeiska försvarsfonden?
ip · H610195 · 2019-04-17 00:00:00 — Interpellation 2018/19:195 Yrken som omfattas av blåljusutredningen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) annonserade regeringen stolt att man lägger en lagrådsremiss på den så kallade blåljusutredningen, för att komma till rätta med den utsatthet som utryckningsverksamheten möter. Det är naturligtvis välkommet att så sker, eftersom våldet mot polis och andra utryckande myndigheter är en starkt bidragande faktor till att otryggheten breder ut sig i samhället. Det finns platser i landet där du riskerar att dö för att ambulanser möts av stenkastning och måste vänta tills poliseskort kan lotsa dem in. har fruktansvärda problem med lag och ordning. saknar både personal och resurser. Polistätheten ligger på 195 poliser per 100 000 invånare jämfört med 215 bara för bara . ökar den grova brottsligheten, och otryggheten bland landets medborgare är större . Mer än var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde, och var tionde undviker att ens lämna hemmet på grund av otrygghet. Att det , efter många års påtryckningar från vår sida, är allt fler som sällar sig till att det behövs krafttag mot brottslighet är välkommet. Att det förekommer våld mot dem som upprätthåller lag och ordning, mot dem som hämtar oss när vi har akut behov av sjukvård eller mot dem som räddar oss när hemmet börjar brinna, är aldrig är acceptabelt och bör bemötas med kraft. Det finns dock grupper som lämnas utanför förslagen, yrken som sällan visas den uppskattning de förtjänar, som regelbundet smutskastas i medierna men ändå finns där för oss. Det finns där vare sig det är en solig dag i parken eller en mörk natt vid stationen. Ordningsvakter och väktare undantas från gruppen som skyddas av blåljussabotagebrottet. Regeringen konstaterar själv att bestämmelsen bör ta sikte på verksamhet som innefattar ingripande mot brott. Ytterligare något som bör göras är att utvidga begreppet till att innefatta dem som bistår blåljusverksamhet. Ordningsvakter och väktare sköter till en del de trygghetsskapande uppgifter som traditionellt åligger polisen; de bör således omfattas av samma skydd då de sköter dessa uppgifter. Jag vill med anledning av detta fråga justitie- och migrationsminister följande. Hur har regeringen resonerat när man exkluderat dessa yrkesgrupper som ofta jobbar ensamma ute i staden, i tunnelbanan med mera och med närmsta hjälp långt bakom om någonting händer? Kan ministern utveckla regeringens syn på ordningsvakters och väktares utsatthet i en samtid där är underfinansierad och underdimensionerad och dessa är de som får ta en del av det ansvar som traditionellt stått under polisens mandat?
ip · H610196 · 2019-04-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:196 Bristande cybersäkerhet av (M) till Statsrådet (S) är ett av världens mest digitaliserade länder, men vid internationella jämförelser rankas anmärkningsvärt lågt på cybersäkerhetsområdet. I Index rankades som världens femte mest digitaliserade land, men vi hamnade först på plats 32 när det kommer till cybersäkerhet. Det har skett vissa framsteg på detta område . har bland annat antagit en ny säkerhetsskyddslag där utökade åtgärder för informationssäkerhet utgör en central del. Men mycket arbete återstår. I fångas den rådande situationen på säkerhetsskyddsområdet väl genom att situationen beskrivs som ”bättre men inte bra”. Även () och MUST pekar i sina årsrapporter på att det alltjämt finns stora brister på informations- och cybersäkerhetsområdet i . Svag styrning från , fragmentisering av resurser på myndighetsnivå samt otydligt författningsstöd är några av skälen till den bristande cybersäkerheten i . Det är fortsatt fyra statsråd i regeringen och åtta myndigheter som har ansvar för informations- och cybersäkerhetsfrågorna i en form eller annan. Statsministern kungjorde vid regeringsdeklarationen att regeringen avser att upprätta ett nationellt center för informations- och cybersäkerheten. har förespråkat att bör upprätta ett cyberoperationscenter som motsvarar den modell som upprättade . Vidare har även föreslagit att en cybersäkerhetskoordinator med tydligt mandat och resurser bör inrättas på Statsrådsberedningen. Syftet är att hålla samman informations- och cybersäkerhetsfrågorna i på ett väsentligt effektivare sätt än vad som är fallet . En cybersäkerhetskoordinator bör rimligen även kopplas till ett nationellt säkerhetsråd. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Delar regeringen den uppfattning som framförs av dess expertmyndigheter att det fortsatt finns allvarliga brister på informations- och cybersäkerhetsområdet i ? Kommer det nya centret för informations- och cybersäkerhet att samverka med näringslivet i syfte att dela information om hot och risker i cybermiljön, och kommer centret att ha en specifik myndighet som huvudman? Avser regeringen att införa en cybersäkerhetskoordinator på med mandat och resurser för att hålla samman cybersäkerhetsfrågorna, och kan koordinatorn i så fall även föra en direkt dialog med berörda myndigheter?
ip · H610197 · 2019-04-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:197 Högskoleprovet av (M) till Statsrådet (S) skrev över 67 000 personer högskoleprovet. En möjlighet som har funnits och som ger många människor ännu en chans att läsa vidare vid en högskola. Tyvärr förekommer fusk på högskoleprovet, vilket inte är något nytt. finns både avancerade upplägg, med trådlösa hörsnäckor, vilket uppmärksammats i medierna. Men det finns också upplägg med en så kallad spökskrivare som genomför provet i någon annans namn. Fusk är inte tillåtet och ska aldrig accepteras. I en debattartikel publicerad skriver ministern för högre utbildning och forskning, (S): ”De som fuskar på högskoleprovet fuskar inte bara på ett prov – de stjäl någon annans plats på en utbildning och någon annans chans till en bättre framtid. Om vi inte helt får bukt på de här problemen måste vi se över om vi ens kan ha kvar högskoleprovet.” Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att verka för ett avskaffande av högskoleprovet om fusk fortsätter?