ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710219 · 2019-12-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:219 Specialistutbildningar för sjuksköterskor av (KD) till Statsrådet (S) Kompetensförsörjningen är grundläggande för att hälso- och sjukvården ska kunna fullfölja uppdraget. Sjuksköterskorna är en nyckelgrupp. Omvårdnaden är den legitimerade sjuksköterskans specifika kompetens. Omvårdnad omfattar både det vetenskapliga kunskapsområdet och det patientnära arbetet grundat i en humanistisk människosyn. Den legitimerade sjuksköterskan ansvarar självständigt för kliniska beslut som erbjuder människor ökade möjligheter att förbättra, bibehålla eller återfå sin hälsa, hantera hälsoproblem, sjukdom eller funktionsnedsättning och uppnå bästa möjliga välbefinnande och livskvalitet fram till döden. För att kunna ge patienter god omvårdnad är sjuksköterskans specifika kunskap oumbärlig. I teamet kring patienten är sjuksköterskans omvårdnadskompetens ett nödvändigt komplement till den rent medicinska kunskap som läkare har. Därför finns behov för legitimerade sjuksköterskor som arbetar inom specialistområden att fördjupa sin kunskap och kompetens, vad gäller till exempel operation, anestesi och intensivvård, men även medicinsk och kirurgisk vård, geriatrik och barnsjukvård. Behovet av specialistutbildade sjuksköterskor som barnmorskor, distriktssköterskor och röntgensjuksköterskor är mycket stort. Här finns några av de största bristyrkena, med ofantliga behov av nya medarbetare . Möjligheten till specialistutbildning är en karriärväg för sjuksköterskor och är betydelsefull för yrkets attraktivitet. Regeringen har låtit utreda framtidens specialistsjuksköterskeutbildningar. I Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter, betänkande av utredningen om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar (SOU 2018:77), presenteras ett antal förslag, som har varit ute på remiss. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser regeringen på behovet att fördjupa och bredda kunskapen hos allmänsjuksköterskor? Vilka behov ser regeringen av att förändra dagens specialistutbildningar för sjuksköterskor? När kan en proposition om framtidens specialistutbildningar för sjuksköterskor väntas?
ip · H710220 · 2019-12-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:220 Det svenska glasarbetet av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den svenska hantverkstraditionen och kunnandet kring glasarbete är i flera avseenden unik. Det svenska glaset är världsberömt. Även efter att de största och mest namnkunniga glasbruken lagts ned spirar kreativiteten i hyttor runt om i och på andra håll i landet. I finns Riksglasskolan, som ger grundläggande utbildning på gymnasial nivå och som tvåårig yrkeshögskola, med kommun som huvudman. Varje utbildningsplats är mycket kostsam. I en medelstor kommun med ständiga behov av ekonomiska prioriteringar är det ofrånkomligt att Riksglasskolan regelbundet kommer upp som en möjlig besparing. Men det är den enda skolan i sitt slag i . Skulle den försvinna skulle också mycket av hantverkskunnandet och materialkunskapen försvinna. Staten ger via ett årligt stöd till Riksglasskolan, men detta stöd har varit oförändrat i uppemot , utan inflationsuppräkning. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ger staten motsvarande stöd till några andra hantverksutbildningar i landet, med starkt kulturhistorisk koppling? Hur ser ministern på värdet i att bibehålla hantverkstradition inom yrken med få aktiva utövare? Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att hantverksyrken som glasarbetare ska finnas kvar även ?
ip · H710221 · 2019-12-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:221 Behörighetskraven för vuxenutbildningen av (KD) till Utbildningsminister (S) Utbildningsplikten som infördes innebär att den som inte bedöms vara matchningsbar mot arbetsmarknaden ska gå utbildning . var det ca 13 000 personer som omfattades av utbildningsplikten, men endast 1 200 personer gick komvux på grundläggande nivå, och antalet med yrkesinriktad sfi var endast 47 personer. Detta antal skulle sannolikt kunna vara större, enligt granskning av de krav som ställs för att nyanlända ska få komma vidare i sin utbildning. Även Skolinspektionen gör bedömningen att många kommuner skulle kunna utöka arbetet med att erbjuda sfi-studerande möjligheten att kombinera sfi med kurser på grundläggande och gymnasial nivå inom komvux. Granskningen visade att det vanligtvis förekom formella språkkrav trots att det inte finns något sådant lagstöd. Behörighetskravet som finns i vuxenutbildningen är ”att ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen”. bedömer att dessa formella språkkrav därmed inte utgår från personens förutsättningar för att ta till sig av utbildningen, vilket riskerar att försvåra integrationsprocessen då en kombinerad yrkesinriktning med svenskkurser inte erbjuds. Det gör att antalet utrikes födda som går vuxenutbildningarna blir färre och att de utrikes födda som faktiskt går har relativt hög utbildningsbakgrund, ofta högre än de inrikes födda. Förväntningarna på språket ska förstås i regel vara höga, men det är inte positivt ifall trappsteget in i vidare yrkesstudier – som kan vidareutveckla språkkunskaperna och leda till jobb – är för högt. Därför bör det tydliggöras att en individuell bedömning av förutsättningarna att genomföra utbildning inom komvux och annan yrkesrelaterad utbildning ska göras för nyanlända med syfte att möjliggöra för fler att läsa en yrkesinriktning. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma åt det beskrivna problemet?
ip · H710222 · 2019-12-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:222 Övergivna hus av (KD) till Statsrådet (MP) Runt om i landet finns ett antal fastigheter som står och förfaller; somliga på landsbygden, somliga mitt inne i bostadsområden. De utgör inte bara en skönhetsfläck, som sänker värdet på omkringliggande fastigheter, utan kan också utgöra en sanitär olägenhet och bli ett tillhåll. Omfattningen är svår att uppskatta då statistik saknas, men lokala företrädare menar att det i vissa kommuner kan röra sig om åtskilliga tiotals fastigheter. Många kommuners miljö- och byggnadsnämnder brottas med problematiken med ödehus och vildvuxna trädgårdar. De riskerar att hamna i ett juridiskt ingenmansland, där ett beslut om sanering inte kan utföras då det inte går att förelägga beslutet eller kostnaderna för saneringen för ägaren. Skälen till att fastigheter förfaller kan vara många. Det kan handla om att huset har gått i arv, och glömts bort, eller att ägare flyttar utomlands. Det kan också handla om ett dödsbo som anhöriga inte känner till. Ett annat problem är om fastighetsägaren saknar pengar för att rusta upp byggnaden. Kommunen kan då betala med egna medel och lämna över en skuld till kronofogden. Kostnaderna riskerar dock att bli höga för mindre kommuner. utredde frågan på uppdrag av regeringen och redovisade en rapport . Myndigheten slår där fast att det är ett stort problem att fastighetsägare inte går att nå när ett hus behöver repareras. Konsekvensen blir att huset fortsätter att förfalla. Med nuvarande regelverk är det endast vid extrema fall som polisen får ingripa, till exempel när det finns risk för skred. redovisar i rapporten en rad konkreta förslag som varit ute på remiss. Sammanställningen av remissvaren blev klar . har frågan om ödehus beretts i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet med anledning av denna problembild vidtagit några åtgärder? Är statsrådet beredd att vidta några av de åtgärder som föreslår i sin rapport?
ip · H710223 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:223 Skyltning vid vägar på landsbygden av (M) till Infrastrukturminister (S) Att kunna verka och leva på landsbygden är en förutsättning för ett öppet landskap och ett levande näringsliv överallt i . Vi vill att människor ska kunna finna sin utkomst även utanför städer och större samhällen. I allt högre grad är olika närings- och turistverksamheter, gårdsförsäljning och besöksmål nödvändiga för att utveckla näringslivet på landsbygden. Om verksamheterna ska ha en chans att locka till sig besökare måste det finnas rimliga regler för att underlätta skyltning till dessa verksamheter. är regelverket snårigt och upplevs som godtyckligt och ofta mycket restriktivt. Regeringen skriver att en högst prioriterad fråga är att underlätta för företagande och entreprenörskap. är man inte beredd att ändra något på regler för skyltning som skulle underlätta för företag som finns på landsbygden, utan och ska även fortsatt vara restriktiva med att tillåta skyltar utmed större vägar. Vi vet alla att vi ser mängder av reklamskyltar på olika sätt och håll när vi kör bil. I och omkring städer, köpcentrum etcetera så formligen exploderar det av skyltar för olika butiker och företag, för idrottsevenemang och för reklam för en stad eller ort. Det blir därför särskilt svårt att förstå den petighet som ofta finns kring tillstånd för skyltar på landsbygden. Godtycklighet och snåriga bedömningar av olika vägars beskaffenhet, hastighet, utformning av skylt med mera gör att det känns otillfredsställande. Att en enstaka skylt med ett kort budskap kan äventyra trafiksäkerheten på exempelvis en två-plus-ett-väg, där vägen är bred och det finns mitträcke och viltstängsel, är svårt att förstå. Tvåsekundersregeln verkar inte användas lika för alla. I fick en allmänt ägd turistattraktion en skylt godkänd men inte ett privat klädföretag, utefter samma väg 23, mellan och . I olika delar av landet bedöms både skyltar och verksamheter olika. Det kostar ca varje gång ett företag ska ansöka om skyltning. Att få avslag och inte få några råd om hur skylten bör vara utformad för att bli godkänd är mycket kännbart för ett litet företag. Om ingen skyltning medges kommer företaget kanske tvingas att slå igen, vilket innebär att flera arbetstillfällen försvinner och bygden blir en verksamhet fattigare. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad tänker ministern göra för att underlätta för företag att få skylta utefter vägarna och för att bedömningen ska bli mer enhetlig?
ip · H710224 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:224 Stärkt äganderätt av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Äganderätten är grundlagsskyddad i , då äganderätten är en fundamental del av en fungerande demokrati. En demokrati förutsätter att människor har rätt att äga och bruka mark och frukten av sitt arbete. I dagens ser vi dock hur många markägare och skogsägare upplever att äganderätten successivt försvagas. riktade ett tillkännagivande till regeringen (betänkande 2018/19:KU27) om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När och hur kommer ministern att tillsätta den parlamentariska kommittén, och vilka partier och representanter kommer att ingå i den? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka äganderätten kommande år, och på vilka områden ser ministern framför allt att äganderätten brister och därför behöver stärkas?
ip · H710225 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:225 Lärarnas arbetsmiljö av (M) till Utbildningsminister (S) Flera remissinstanser riktade svidande kritik mot regeringens förslag om gymnasielagen. Vi minns hur Lagrådet uttalade att ”gränsen här har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur lagstiftning kan utformas”. Likafullt gick den socialdemokratiskt ledda regeringen fram med förslaget, som vann stöd. Vi ser nu konsekvenserna av en lagstiftning som är både krånglig och dålig. Lärare runt om i får en nästan omöjlig press på sig när de, genom betygsättning och närvarokontroll, indirekt fattar beslut om uppehållstillståndet. Lärarnas yrkesetiska råd varnade för att lagens utformning skulle sätta lärare i en mycket svår sits, vilket det också fick rätt i. larmar om en svår arbetsmiljösituation för sina medlemmar, där lärare känner en frustration och en maktlöshet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att göra något åt den problematiska situation som har uppstått när lagen indirekt lägger över den avgörande delen av bedömningen av vem som får stanna i riket på lärare? Har ministern en plan för att lätta på bördan hos svenska lärare genom utbildning eller stöd?
ip · H710226 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:226 Otryggheten för landets yrkesförare av (SD) till Infrastrukturminister (S) För sedan hade jag en interpellationsdebatt med statsrådet rörande yrkesförarnas oro för sin säkerhet. Sedan förra interpellationsdebatten har det inträffat flera allvarliga incidenter. Dessutom har jag blivit kontaktad av flera åkeriägare och förare som upplever att otryggheten ökar. Enligt en studie upplever av yrkesförarna en otrygghet när de stannar på en rastplats, och inte uppgav att de utsatts för brott. Detta är synnerligen allvarliga siffror. Det som också har hänt sedan förra debatten är beväpningen hos de kriminella. Jag ska här redovisa klipp från ett mejl jag fått från ett av landets större åkerier. Hoppas allt är bra med dig. Vi har ett 15 tal chaufförer som tar sin nattvila i hytten framför allt i och . Läser i trailer om risken för rån, överfall och inbrott som skapar en otrygg arbetsmiljö för många lastbilschaufförer. Kan skriva under på det, får till mig ifrån våra chaufförer som ligger i hytten och känner likadant. Bristen på säkra uppställningar saknas och lyckas vi ta oss till dom bra områdena där vi stått så är det parkeringsförbud. Vi får frågor från chaufförerna var ska jag ta min nattvila, står jag där tex i så får jag besök på flaket, kan jag åka till tex där jag vet att det är lugnt på den gatan så får jag parkeringsböter. Ofta säger vi till chauffören att stå där det är lugnt och du känner dig trygg så får vi ta böterna. Vi har haft chaufförer som vaknat av att dom hört att det är folk på flaket som klättar i godset, på gatan utanför står det en med en AK 5 och håller vakt. Då sover man inget efter en sådan upplevelse och sen ska man orka jobba en hel dag och vara ett föredöme i trafiken.” Händelsen med AK5 finns även att läsa på tidningen hemsida. Föraren i tidningsartikeln är en trebarnsfar – en vanlig skötsam familjefar som i sitt arbete som yrkesförare får uppleva vapenhot. Tänk er skräcken att vakna upp och förstå att någon eller några stjäl godset från bilen och när man tittar ut mötas av en beväpnad kriminell som håller vakt. En mardrömssituation för de flesta av oss! Händelsen belyser yrkesförarnas situation med all önskvärd tydlighet och visar att staten inte förmår hantera de kriminella och deras framfart. Situationen kräver att staten omgående erbjuder säkra uppställningsplatser för yrkesförarna. Åtgärden måste prioriteras med tanke på utvecklingen. Med hänvisning till texten ovan kan man konstatera att det inte längre räcker med att utreda behovet av säkra rastplatser, utan nu krävs snabba åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att påskynda arbetet med säkra rastplatser?
ip · H710227 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:227 Migrationsdomstolarnas budget av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Migrationsdomstolarna får ett anslag som totalt uppgår till – en sänkning på mer än från anslagsnivån 2019. Detta trots att migrationsdomstolarna begär 178 miljoner mer än vad regeringen lagt. går migrationsdomstolarna till mötes – för att inte förlängda handläggningstider ska leda till ökade kostnader för bland annat välfärden. Människor tvingas in i ovisshet och limbo när de inte vet hur deras framtid kommer se ut, utan måste vänta på en domstol med för knappa resurser. Medborgarskapsmålen kommer att bli dubbelt så många , enligt . Och regeringens sänkta budgetanslag räcker inte för att klara uppdraget. Detta leder också till att antalet avgjorda asylärenden kommer att halveras jämfört med . I juliprognos framgick att om domstolarna hade fått tillskott enligt behov hade 12 000 färre personer varit inskrivna i mottagningssystemet framöver. Enligt beräkningar hade migrationsdomstolarna behövt ytterligare i anslag för att täcka behoven . Det finns väldigt många migrationsmål i rättssystemet. Enligt skulle man behöva fylla på med personal, men det kan man inte göra nu i den utsträckning som behövs. Det blir också både humanitära och samhällsekonomiska bekymmer när handläggningstiderna ökar. Det handlar om utsatta personer som lever i ovisshet; många har redan väntat väldigt länge och kommer tiderna att bli ännu längre. Det är också en förlust för staten – att de bor längre på boenden kostar mer än att ge pengar till domstolarna så de kan nå snabbare avgöranden. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför ger inte ministern de resurser som ansett sig behöva till migrationsdomstolarna för att klara de migrationsmål som finns?
ip · H710229 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:229 En översyn av gymnasielagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har i en lägesrapport konstaterat att den grupp som fått tillstånd enligt gymnasielagen återigen har hamnat i en oviss situation. Många har levt i ovisshet, och deras förutsättningar har ändrats och har varit oförutsägbara. Det larmas om psykisk ohälsa, hemlöshet och en ökad utsatthet genom missbruk, prostitution och rekrytering till kriminella grupper. Kommuner och Regioner beskriver en lagstiftning som har kortslutit sig själv och efterfrågar en översyn av gymnasielagen. meddelade justitie- och migrationsministern att det inte är aktuellt med en översyn. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern fortsatt att dessa informationsåtgärder är tillräckliga? Anser ministern fortsatt att det inte är aktuellt med en översyn av gymnasielagen? Vad avser ministern att göra för att lagens konsekvenser ska kunna hanteras med mer förutsägbarhet och att de som måste hantera lagens konsekvenser ges bättre förutsättningar för det?
ip · H710230 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:230 Bristande information om gymnasielagens tolkning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Kommuner och Regioner (SKR) och har framfört kritik mot bristande information vad avser gymnasielagens tolkning. Det gäller till exempel bristfällig information om vilka studier som kan ge förlängt uppehållstillstånd. Flera remissinstanser varnade för en komplex och svårtolkad lagstiftning. I regeringens proposition 2017/18:252 framgår det att allmänna serviceskyldighet samt det offentliga biträdes uppdrag bedömdes som tillräckliga informationsåtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern fortfarande att dessa informationsåtgärder är tillräckliga? Vilka åtgärder har ministern vidtagit till följd av den kritik som bland annat SKR och riktar mot den bristande informationen?
ip · H710231 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:231 nationella arbete mot inhemsk extremism av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) När den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism och dess sekretariat avslutade sitt uppdrag beslutades, efter överenskommelse med bland annat Liberalerna, att funktionen skulle permanentas. Regeringen valde dock, tyvärr och utan dialog med partierna inom överenskommelsen om åtgärder mot terrorism, ensidigt att lägga ansvaret på myndigheten (Brå). Liberalerna har från start motsatt sig en sådan lösning och menar att behöver en operativ förmåga i hela landet för att inte minst lokalt förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism, i synnerhet våldsbejakande islamistisk extremism som är ett stort problem i samhället. har det gått sedan inrättade Center mot våldsbejakande extremism vid Brå. Av det jag sett i medier arbetar de ungefär, om än inte lika synligt, som med den nationella samordnaren genom att ge råd och stöd samt information i form av workshoppar och seminarier. läste jag i ett remissvar till regeringen att Säkerhetspolisen förordar ett inrättande av ett för att ge stöd och kunskap till myndigheter i bedömningar av organisationer, aktörer, extremism och antidemokratiska miljöer som mottar offentliga medel genom bidrag från staten eller kommunerna. Det är ungefär den ”uppdragsbeskrivning” som diskuterades inför att extremism skulle inrättas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer regeringen att behålla CVE-funktionen vid Brå, och motsvarar deras verksamhet det regeringen planerade ? Är regeringen beredd att låta polisen få ett operativt ansvar för lokala arbete mot våldsbejakande extremism och radikalisering? Med tanke på Säkerhetspolisens yttrande, vilka slutsatser drar regeringen av detta önskemål? Finns det några planer på att förtydliga länsstyrelsernas regionala uppdrag att kartlägga extremism?
ip · H710232 · 2019-12-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:232 Renägares förluster på grund av rovdjursangrepp av (M) till Statsrådet (S) Efter utredning av och kunde anta propositionen En hållbar rovdjurspolitik (2012/13:191). Den innehåller dels mål för rovdjuren, det som kallas gynnsam bevarandestatus, dels mål för hur stora skador rovdjuren ska få orsaka rennäringen, vilket anges vara maximalt av renhjorden. I utredningen och propositionen finns också angivet ett tillvägagångssätt för hur förlusterna ska beräknas, det så kallade toleransnivåverktyget. och anges i propositionen vara de som tillsammans ska utveckla toleransnivåverktyget, vilket ska hjälpa samebyarna att tillsammans med i respektive län beräkna de verkliga förlusterna. (2007/08–2016/17) har mellan 53 000 och 70 000 renar dödats av rovdjur, i snitt 61 400 renar . Detta motsvarar i medeltal en förlust av av den totala renhjorden , som lägst (2015/16). I snitt slaktades i snitt 55 600 renar . Rovdjuren dödar över hälften av den totala potentiella produktionen av klimatsmart kött. Sedan propositionen beslutades har samebyarnas förluster av renar till rovdjur ökat, vilket visar att innehållet i propositionen inte fått den verkan som avsågs. redovisar flera samebyar förluster kring , och många av dem finns i . Det saknas instrument för att nå till toleransnivån; rovdjuren har ett starkare skydd än vad samisk renskötsel har. Renskötselns svaga författningsskydd i förhållande till den svenska rovdjursstammen får till följd att samiska intressen ständigt prioriteras ned. Exempel på detta ser vi när beslut om skyddsjakt överklagas och domstolarna upphäver beslutet. Rovdjuren har ett starkare skydd i lagstiftningen; det saknas balans. Att ändra förordningen om rovdjursförvaltning och jaktförordningen, som föreslår, kommer inte att slutligen lösa frågan. Det är dock en åtgärd som i vart fall är möjlig för att åstadkomma bättre balans och öka förutsättningarna för att vidta de förvaltningsåtgärder som den anser vara nödvändiga för att skydda rennäringen. svarade ministern på min skriftliga fråga i ämnet. Otydligheten i svaret från ministern är anmärkningsvärd eftersom målet infördes och ännu inte har utvärderats. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att ändra i förordningar om renägarnas förluster av rovdjur, som enligt propositionen En hållbar rovdjurspolitik (2012/13:191) ska vara maximalt enligt den hemställan som gjordes av ? Om regeringen verkar för en författningsändring, hur ser tidsplanen ut?