ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710186 · 2019-12-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:186 Korruption inom biståndet av (M) till Statsrådet (MP) har det rapporterats om en rad korruptionsskandaler inom biståndsvärlden. rapporterade att av allt bistånd inom hälsosektorn tros försvinna i korruption och mutor. har det rapporterats om att biståndsorganisationer i tvingas betala skatt till talibaner för att få bedriva verksamhet i de talibanstyrda områdena. Ledningen för Unrwa har anklagats för vänskapskorruption och för att ha spenderat pengar på flertalet lyxresor. kunde vi läsa om utvecklingsfonden Fund, AECF. rapporterades då om vänskapskorruption, enormt höga löner och bonussystem. rapporterades det om organisationen , vilken fått i bistånd genom Sida. Enligt en utredning som gjordes av brittiska myndigheter var vanskötseln av organisationens ekonomi så grov att den gränsade till brott. Sida valde då att avsluta samarbetet med organisationen men avstod från att göra en polisanmälan och att återkräva de skattemedel som redan betalats ut. Regeringen har ansvar för att säkerställa att svenska skattemedel används ändamålsenligt. Rapporter om oegentligheter och korruptionsskandaler vittnar om att insynen och kontrollen över hur de skattemedel som går till biståndet används är otillräcklig. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet att säkerställa att skattemedel som går till biståndet, både bilateralt och multilateralt, inte försvinner i korruption?
ip · H710187 · 2019-12-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:187 Omställning av fordonsflottan av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Miljö- och klimatministern har åtskilliga gånger poängterat att ska gå före andra länder för att därigenom visa att det går att ställa om fordonsflottan till andra drivmedel. I den omställningen har självklart statliga myndigheter och statliga bolag ett särskilt stort ansvar. har i en rapport tagit fram statistik rörande statens egna fordonsinköp för myndigheter och bolag. köpte staten in elbilar, visar rapporten för upphandlade/leasade fordon; dieselbilar och bensinbilar upphandlades, visar samma rapport. myndigheter har alltså ett fortsatt stort beroende av förbränningsmotorer som går på drivmedel som den nuvarande regeringen kraftigt har höjt skatten för. Kostnaderna för staten är överkomliga, men för de människor som tvingas betala för sina egna drivmedel skapar klimatomställningen stora kostnader. Från regeringens sida kommer ofta signaler om att ska leda med exempel, men verkar inte staten vara inräknad, utan det är den privata sektorn som får stå för omställningen. Myndigheter har skyldighet att rapportera inköp och leasingavtal av fordon till Transportstyrelsen, som gör en uppföljning . I tabell 1 nedan redovisas bränsletyp för upphandlade/leasade fordon . Tabell 1: Andel inköpta/leasade personbilar vid myndigheter efter bränsletyp, Andel inköpta/leasade personbilar efter bränsletyp, procent Källa: Transportstyrelsen (2018) Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister :
ip · H710188 · 2019-12-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:188 Yrkesförare och trafiksäkerhet av (SD) till Infrastrukturminister (S) I en tidigare interpellationsdebatt ansåg statsrådet att yrkesförare körde för fort. Så kan vara fallet om vi tittar på individnivå, men att påstå att alla yrkesförare kör för fort är att dra påståendet för långt. Låt mig citera en text ur protokoll från statsrådets inlägg i debatten: ”Jag kan inte låta bli att ändå fundera över den ökade tidspressen inom transportsektorn. Man stressas att köra så snabbt som möjligt. utredning visar ju att det är yrkestrafiken som i större utsträckning än andra trafikslag bryter mot hastighetsbestämmelserna.” Just den delen i debatten pekar ut förare av tyngre fordon som notoriska fortkörare. Jodå, det finns förare i tunga fordon som kör för fort, men det finns också förare i tunga fordon som följer hastighetsgränserna och är goda föredömen i trafiken. Det är viktigt att debatten ligger på en nivå, speciellt från regeringens företrädare, där man inte generaliserar och därmed pekar ut en hel yrkesgrupp som ständiga lagöverträdare. Trafiksäkerhet skapar vi tillsammans och då kan man inte i svepande ordalag påstå att en hel yrkesgrupp ständigt kör för fort! Det statsrådet sannolikt avser är den utredning som gjorts angående hastighetsöverträdelser bland yrkesförare. Läser man den utredningen är det en annan bild som framträder än det som kom fram i debatten. I stället för att peka ut en hel yrkesgrupp borde ministern fokusera på åtgärder som kan stärka trafiksäkerheten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka konkreta åtgärder vidtar ministern, med utgångspunkt i den aktuella utredningen eller annars, för att stärka trafiksäkerheten?
ip · H710189 · 2019-12-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:189 Miljökonsekvenser av mobila verkstäder av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) ställde jag en fråga angående mobila verkstäder. Statsrådet var den från regeringen som fick uppdraget att svara. Anledningen till att frågan ställdes var de mobila verkstäder, mobila däckverkstäder och mobila tankstationer som finns runt om i landet. Dessa verkstäder och tankstationer förser de utländska fordonen med verkstadstjänster och bränsle. har vi också sett ett ökat inslag av utländska bärgningsbilar som hämtar haverister utmed våra vägar. Gemensamt för de mobila verksamheterna är att arbetet sker under bar himmel, vilket innebär ökade risker för spill av miljöfarliga vätskor. Bärgningsverksamheten sker ofta av förare som uppenbart saknar relevant utbildning och som sällan bär reflexkläder eller annan skyddsutrustning. Cabotagereglerna tillkom för att minimera tomkörningar, och reglerna säger att det ska vara en tillfällig inrikestransport i ett värdland. Cabotage och även kombinerade transporter har i stället utvecklats till en etablerad verksamhet vid sidan om alla regelverk. Det sker bromsbyten, kopplingsbyten, oljebyten och mer eller mindre stora reparationer utmed våra vägar eller på parkeringsplatser. rullade de mobila däckverkstäderna runt i landet och bytte däck på utländska ekipage. Fordonen som utför otillåten transportverksamhet i landet tankas på mobila tankstationer som innehåller diesel, eller snarare brännolja, från öststater. Ett något märkligt förhållande eftersom en av grundpelarna i cabotagereglerna är just ”tillfällig inrikestransport i värdland”. Hade det varit fråga om tillfälliga transporter skulle det givetvis inte skapa en marknad med mobila verkstadstjänster utomhus. Att det här kan få allvarliga konsekvenser för vår miljö inser var och en som vet vilken skada några deciliter diesel kan orsaka på en vattentäkt. Att den här verksamheten har tillåtits att breda ut sig på det här viset kan sammanfattas med två ord: uteblivna kontroller. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa de mobila verkstäderna och de mobila tankstationerna?
ip · H710191 · 2019-12-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:191 EU:s exportförbud för snus av (M) till Statsrådet (S) har det varit förbjudet att exportera svenskt snus till övriga EU. I anslutning till EU-medlemskap 1994 fick ett fördragsfäst undantag för att sälja svenskt snus i . Det är enskilt största handelshinder på EU:s inre marknad. Snusindustrin sysselsätter ca 3 000 personer, och produktionen är förlagd till orter som , , , , och . Ett hävt exportförbud hade sannolikt kunnat generera arbetstillfällen i dessa regioner och innebära miljardbelopp i årliga exportintäkter. Det har mig veterligen inte tagits något som helst initiativ från regeringen för att upphäva exportförbudet. förhandlas EU:s långtidsbudget, där är nettobetalare. Att vara nettobetalare borde ge en ganska god förhandlingsposition gentemot övriga EU-länder, också i andra aspekter än de rent finansiella. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ för att upphäva det svenska exportförbudet för snus, exempelvis i anslutning till förhandlingarna kring EU:s långtidsbudget?
ip · H710192 · 2019-12-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:192 Olagliga adoptioner från av (C) till Socialminister (S) Just nu pågår en utredning i om olagliga adoptioner som skedde . Till adopterades över 2 000 barn. Utredningen i har funnit att en stor del av de barn som lämnade inte frivilligt lämnades till adoption. Barnen adopterades till olika delar av världen, inte enbart till . Detta skedde på grund av att det fanns personer i som övertygade mödrar om att det skulle vara bättre för barnet att växa upp i ett annat land, antingen beroende på att familjen var fattig eller att barnet hade en sjukdom som inte gick att bota i landet. Det fanns även fall där modern i slutet av förlossningen sövdes, och när hon åter vaknade fick hon information om att barnet hade dött under förlossningen. De svenska föräldrar som adopterade dessa barn visste inte då att barnen tagits från sina biologiska föräldrar under dessa omständigheter. De hade fått en helt annan berättelse om varför familjen valde att adoptera bort sitt barn. I samband med ökad kunskap om vad som hände ökar antalet personer som vill ha hjälp att söka sina rötter. Det börjar bli bråttom för många vuxna personer att få kontakt med sina biologiska föräldrar då dessa är gamla. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att ta några initiativ till att underlätta för drabbade personer att återskapa kontakten med sina biologiska föräldrar?
ip · H710193 · 2019-12-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:193 Insynsråd hos SCB av i (M) till Finansminister (S) Insynsråden vid de statliga myndigheterna har en viktig uppgift. Ett insynsråds uppgift är att utöva insyn och att ge myndighetschefen råd. Det tillgodoser behovet av demokratisk insyn och medborgerligt inflytande. I SCB-instruktionen, förordningen (2016:822) med instruktion för , reglerar man bland annat myndighetens insynsråd. I nämnda förordning 7 § regleras att ”vid myndigheten finns ett insynsråd som består av högst tio ledamöter”. Efter att förordnandet för insynsrådets ledamöter i SCB gick ut har inga nya ledamöter utsetts av regeringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vad är anledningen till att ministern och regeringen har valt att avstå från att utse ett insynsråd för SCB, och hur avser ministern att agera framöver i denna fråga?
ip · H710194 · 2019-12-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:194 Skatter på företag av (M) till Finansminister (S) Regeringen har bedrivit en ekonomisk politik som har försvårat företagande och tillväxt. Skatterna har ökat kraftigt, regleringarna har ökat och reformerna har uteblivit. Företagsklimatet har försämrats, och statens utgifter för bidrag och transfereringar har höjts. Det är företag som växer och anställer som lägger grunden för vår framtida välfärd. Därför måste de få bättre förutsättningar att lyckas. Regeringen ska tillsammans med stödpartierna nu ta fram en skattereform. Vad denna skattereform ska innehålla och vilka mer exakta problem den ska lösa är fortfarande i stor utsträckning höljt i dunkel. Hot om höjda skatter på företagande har dock redan kommit från finansministern. har problem med låg tillväxt. Det är fortfarande ett grundläggande problem att det inte lönar sig tillräckligt att jobba, och människor upplever att de inte får valuta för sina skattepengar med tanke på de höga skatter man betalar. Regeringen har inte på något sätt aviserat hur den ekonomiska politik man driver och avser att driva kommer att lösa största problem. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur avser ministern och regeringen rent konkret att verka för att beskattningen av företag ska bli mer gynnsam , något som tydligt har utlovats i januariöverenskommelsen? Vilken sorts skatteförändringar i den kommande skattereformen kommer att stärka konkurrenskraft och öka antalet arbetade timmar, något som tydligt har utlovats i januariöverenskommelsen?
ip · H710195 · 2019-12-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:195 Värnande av skatteundantag för förnybara drivmedel av (V) till Finansminister (S) Utsläppen från transportsektorn ökar i då de måste minska kraftigt. En ökad användning av hållbara förnybara drivmedel i stället för fossila kan snabbt minska våra utsläpp av växthusgaser. Förnybara drivmedel kan också produceras i och bidrar då till arbetstillfällen och stärkt försörjningstrygghet jämfört med import av fossila drivmedel där vårt land gör sig beroende av diktaturer och osäkra stater långt från våra gränser. kör kollektivtrafiken i till med förnybara bränslen eller el. Tusentals bilister och företag kör sina fordon på förnybara drivmedel som biodiesel, etanol och biogas. Företag som Swedavia, Södra och Arla har inom regeringens klimatinitiativ Fossilfritt åtagit sig att ha helt fossilfria transporter . Där kommer förstås förnybara drivmedel att spela en viktig roll. För att främja fortsatt användande av förnybara drivmedel har därför haft ett undantag från , och vi har kunnat ha en skattenedsättning på förnybara drivmedel som etanol, biogas och biodiesel. Detta har gjort drivmedlen billigare vid pump än vad som annars hade varit fallet. vill EU ta bort det här skatteundantaget. Skulle det ske skulle priset vid pump bli dyrare per liter, och en stor del av kollektivtrafiken skulle tvingas gå tillbaka till fossila drivmedel. Åkerier och privatpersoner skulle få det svårare att ställa om. Kostnaderna bara för kollektivtrafiken skulle öka med , och utsläppen skulle öka med . Det här skulle vara dödsstöten för svenskproducerade förnybara drivmedel. Att nå klimatmålet om att minska utsläppen från transportsektorn skulle bli mycket svårt. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att ska kunna fortsätta att skattebefria förnybara drivmedel?
ip · H710196 · 2019-12-09 00:00:00 — Interpellation 2019/20:196 Åtgärder för att bryta bidragsberoendet av (M) till Finansminister (S) anges tydligt att ”arbetslinjen gäller” och att en av allra största utmaningar är bidragsberoendet. Att arbetslinjen gäller och att regeringens politik kommer att pressa undan bidragsberoendet är dock inget som tydligt återspeglas i större utsträckning i januariöverenskommelsens konkreta reformförslag. Det enorma utanförskap som breder ut sig i dagens är ett resultat av en ansvarslös bidragspolitik som har försatt människor i bidragsberoende och utan rätt förutsättningar att ta sig in på arbetsmarknaden. Utanförskapet går i arv i dagens . finns det hushåll i som förlorar ekonomiskt på att någon i familjen tar ett jobb, något som berörs i sig arbete 2.0? Ett växande utanförskap och skenande kostnader för bidrag oroar de flesta i dagens och borde även oroa en regering som har pekat ut bidragsberoendet som en av de allra största samhällsutmaningarna. Vi är därför många som förväntar oss att regeringen har en tydlig politik för att successivt pressa tillbaka bidragsberoendet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta mer konkret för att skattesystemet bättre ska uppmuntra till arbete i stället för bidrag och för att vi ska kunna bekämpa bidragsberoendet?
ip · H710197 · 2019-12-09 00:00:00 — Interpellation 2019/20:197 Erkännande av färöiska körkort i av (KD) till Statsrådet (S) Det nordiska samarbetet har bidragit till regionens sammanhållning och konkurrenskraft. Samarbetets ”drivmedel” är de nordiska ländernas gemensamma värderingar och vilja att uppnå resultat. Det är inget som kan tas för givet utan det kräver en kontinuerlig problemlösning gentemot gränshinder som kan uppstå. Jag har tidigare frågat (2018/19:551) infrastrukturminister om vilka åtgärder som behöver vidtas för att körkort som utfärdats på och ska kunna erkännas i . gäller att körkort från dessa självständiga områden inte är giltiga i . I det svar (01271/TM) jag erhöll från statsrådet framhölls att frågan var komplex utifrån trafiksäkerhet och andra säkerhetsaspekter. Men statsrådet underströk också vikten av att främja mobilitet i hela , och han informerade om att han uppvaktats av och i saken. Under session i framträdde samordningsminister och hade ett replikskifte med samordningsminister . Diskussionen gällde just gränshinder, och den svenska samordningsministern fick frågan om möjligheterna att godkänna färöiska körkort. erkände då att frågan varit föremål för beredning och tillade att hennes förståelse var att frågan fått status som olösbar, att problemet inte går att lösa. Slutsatsen från samarbetsministern förvånar, då hon tillsammans med övriga nordiska samarbetsministrar i dokumentet Samarbetsministrarnas redogörelse om mobilitet och gränshinder till session 2019 anger erkännande av färöiska körkort som prioriterat och med statusmarkeringen grön. Denna statusmarkering indikerar att arbetet följer den process som respektive medlem satt upp för att få ett slutligt svar på huruvida hindret kommer att lösas eller inte. Den färöiske samarbetsministern beklagade i replikskiftet svar men betonade vikten av att frågor som kan synas vara små och beröra få, ändå får sin lösning. Ministern fortsatte och tillade att förmågan att lösa till synes små frågor också avgör möjligheten att klara de större frågorna. Det nordiska samarbetets vitalitet upprätthålls av kapaciteten att undanröja dess gränshinder. Färöiska körkort är nu erkända av samtliga övriga nordiska länder. Det är endast som , då frågan blev ett prioriterat gränshinder, hänvisar till att frågan är komplicerad och därmed inte går att lösa. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Drar statsrådet slutsatsen att frågan om erkännande av färöiska körkort i är olösbar? Har statsrådet för avsikt att, trots de uttalade svårigheter som uppges gälla gränshindret om färöiska körkort, ta några initiativ för att söka en lösning på problemet?
ip · H710198 · 2019-12-09 00:00:00 — Interpellation 2019/20:198 Det fria skolvalet av (V) till Utbildningsminister (S) All forskning indikerar att betydelsen av elevers sociala bakgrund, klasstillhörighet och etniska bakgrund ökar när det gäller skolresultaten. Det fria skolvalet i har bidragit till att elever vars föräldrar har större studievana samlas i skolor där det finns många andra studiemotiverade elever. Föräldrars utbildningsbakgrund spelar allt större roll för hur väl barnen utvecklas under sin skolgång. Konsekvensen av detta har bland annat blivit en ökande skolsegregation. Enligt 1 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska utbildningen inom skolväsendet vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. En likvärdig skola betyder att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning, lika kvalitet på utbildningen och att skolan ska kompensera för elevers olika förutsättningar. Med andra ord ska alla elever ges möjlighet till goda studieresultat oavsett bakgrund och vilken skola de går i. Enligt flera rapporter från bland andra och utveckling (), som släpper PISA-rapporterna, har dock kunskapsskillnaderna mellan de svenska skolorna ökat drastiskt. Även utvärdering (IFAU) har konstaterat att skillnaderna mellan resultaten på olika skolor ökar och att detta till stor del beror på att elever sorteras på olika skolor. I rapporten och skolval (2015:5) menar de att den ökande boendesegregationen är huvudförklaringen till den stora skolsegregationen, men även att skolvalet har bidragit till att resultatskillnaderna mellan skolor ökar. Den svenska skolan är inte i kris, men det är den svenska skolpolitiken. Skolpolitiken måste ha som tydlig utgångspunkt alla elevers rätt till likvärdig och högkvalitativ kunskap, inte bara på papperet utan också i praktiken. Men skolvalet leder åt helt fel håll. Att skolan ska vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas blir alltmer avlägset. anser att alla barn oavsett bostadsort, klassbakgrund och etnisk bakgrund ska garanteras en bra skola i stället för dagens segregerande skolvalssystem. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka skolsegregationen?
ip · H710199 · 2019-12-09 00:00:00 — Interpellation 2019/20:199 Yrkesutbildning för nyanlända av (KD) till Utbildningsminister (S) Utbildningsplikten som infördes innebär att den som inte bedöms vara matchningsbar mot arbetsmarknaden ska gå utbildning . var det ca 13 000 personer som omfattades av utbildningsplikten, men endast 1 200 personer gick på komvux på grundläggande nivå, och antalet med yrkesinriktad sfi var endast 47 personer. Detta antal skulle sannolikt kunna vara större, enligt granskning av de krav som ställs för att nyanlända ska få komma vidare i sin utbildning. Även Skolinspektionen gör bedömningen att många kommuner skulle kunna utöka arbetet med att erbjuda sfi-studerande möjligheten att kombinera sfi med kurser på grundläggande och gymnasial nivå inom komvux. Granskningen visade att det vanligtvis förekom formella språkkrav trots att det inte finns något sådant lagstöd. Det behörighetskrav som finns i vuxenutbildningen är att ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. bedömer att dessa formella språkkrav därmed inte utgår från personens förutsättningar för att ta till sig av utbildningen, vilket riskerar att försvåra integrationsprocessen då en kombinerad yrkesinriktning med svenskkurser inte erbjuds. Det gör att antalet utrikes födda som går vuxenutbildningarna blir mindre och att de utrikes födda som faktiskt går har relativt hög utbildningsbakgrund, ofta högre än de inrikes födda. Förväntningarna på språket ska förstås i regel vara höga, men det är inte positivt ifall trappsteget in till vidare yrkesstudier – som kan vidareutveckla språkkunskaperna och leda till jobb – är för högt satt. Därför bör det tydliggöras att en individuell bedömning av förutsättningarna att genomföra utbildning inom komvux och annan yrkesrelaterad utbildning ska göras för nyanlända med syfte att möjliggöra för fler att läsa en yrkesinriktning. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma åt det beskrivna problemet?