ip · H610181 · 2019-04-10 00:00:00 — Interpellation 2018/19:181 Östlig förbindelse av (M) till Infrastrukturminister (S) är fortsatt tillväxtmotorn i som ser till att skattemedel rullar in till staten. Staden är säte för huvudkontor i , och det är en plats vi måste värna om för att inte tappa i konkurrensvillkor med andra länder. En viktig del för att bevara konkurrenskraften är att vi har en fungerande infrastruktur. finns det tre viktiga orsaker till tillväxtproblem: dålig framkomlighet, brist på bostäder och brist på kompetens. Frågorna hör ihop då bostadsbristen driver upp priserna, vilket gör att färre har råd att bo i de nya bostäder som byggs i attraktiva lägen och därför måste söka sig längre bort. Med en växande stad krävs dessutom att fler samsas på samma yta, oavsett om det gäller bil- eller kollektivtrafik. som kollektivtrafiken byggs ut måste också infrastrukturen för bilarna fungera. Österleden är där den saknade länk som skulle knyta samman Norra och så att får en komplett ringled och ett mycket mer robust och pålitligt trafiksystem. Inför valet var uppslutningen för omfattande. De 26 länskommunerna enade sig via sin samarbetsorganisation om att Österleden måste prioriteras. Både och vill se den byggas, nästan alla partier vill detsamma, och olika mätningar visar att av stockholmarna vill se den byggd. Allt var upplagt för att en ny regering efter valet , oavsett färg, skulle kunna påbörja projektet. Ändå finns den inte med bland de 73 punkterna i januariöverenskommelsen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern och regeringen att fatta beslut om att byggnationen av Österleden ska påbörjas , eller är planerna skrotade? har frågat mig om jag och regeringen kommer att fatta beslut om att byggnationen av Österleden ska påbörjas , eller om planerna är skrotade. Regeringen fastställde en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för och beslutade då att Österleden, eller Östlig förbindelse som den numera kallas, ska utgå med ett så kallat ordnat avslut. Det innebär att avslutar själva projektet. arbetar dock vidare med att ta fram underlag för att kunna avgränsa och precisera de markanspråk som eventuellt behövs . Jag noterar att regionen och berörda kommuner själva valt att inte prioritera projektet. Sverigeförhandlingen kunde ju konstatera att det inte fanns förutsättningar för någon avsiktsförklaring eller principöverenskommelse om medfinansiering av projektet. Tack för svaret, statsrådet! Östlig förbindelse är den sista länken i ringleden. Det är statsrådet medveten om. Förbifart är under byggnation trots stora förseningar vid igångsättandet på grund av . Det känner statsrådet till. Dennispaketet, som förhandlades fram av tidigare statssekreteraren , var en överenskommelse mellan med stöd av andra borgerliga partier och beslutades . Det är nu - . Redan då såg man behovet av en ringled i . är väl den enda huvudstaden i som inte har en ringled. Jag tror att har fått en nu; i så fall är det bara som inte har en. Förslaget var att lösa ett trafikproblem i långsiktigt. Det hade jobbats fram - i bred politisk enighet, som jag nämnde, mellan delar av borgerligheten och Socialdemokraterna. Ska man få till stora trafikinvesteringar är det i princip nödvändigt att och Socialdemokraterna är överens och förstår problematiken med trafiken. Detta planerades genomföras av . Tyvärr tog det stopp. Socialdemokraterna började samarbeta med ; jag tror att det var 1994 eller 95. Sedan kompromissade man bort hela Dennispaketet - 1997 beslutade de rödgröna partierna att avsluta Dennispaketet, vilket var mycket olyckligt. Man tillsatte en Stockholmsförhandling, som leddes av tidigare borgarrådet . Han ledde arbetet föredömligt i samråd med alla kommunstyrelseordförande i länet, blå som röda och oavsett politisk färg. Det var ett mycket givande samarbete, som jag själv deltog i. I förhandlingen lade man tillbaka Östlig förbindelse - i det långa perspektivet, inte det korta. Tyvärr har det ändå inte genomförts . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringen hade 2014 finansieringen för att bygga Östlig förbindelse klar och ett förslag till lösning. Valet 2014 innebar regeringsskifte, och de rödgröna tog över regeringsmakten. Än en gång beslutade den rödgröna regeringen under den förra mandatperioden att riva upp förslaget om att bygga Österleden. står inte ett ord om Östlig förbindelse. Däremot ska Norrbotniabanan byggas ut och höghastighetståg utredas. Det är för mig obegripligt att man, när järnvägen har så eftersatt underhåll, vill bygga en helt ny järnväg, i stället för att satsa på det man har. Varför är statsrådet och regeringen så negativa till att investera i ? är en motor i och betalar av inkomstskatten och av alla skatter. Regeringen framstår som alltmer Stockholmsfientlig. Det finns väldigt mycket att kommentera med anledning av anförande. Det är sant att regeringen tillträdde 2006. Men vi ska komma ihåg att det tog ungefär innan man mäktade med att ge direktiv till Stockholmsförhandlingen för att diskutera utformningen av en östlig vägförbindelse. Det tog innan man avsatte pengar, och då avsatte man . Jag tror att alla inser att Östlig förbindelse kostar väsentligt mer än 1 miljard. Året före valde man att prioritera frågan om Östlig förbindelse. Den nationella plan som vi tog fram och som gäller innehåller investeringar på 700 miljarder. Det är den största järnvägssatsningen i modern tid, med fyrspår mellan och och möjlighet till byggande av 50 000 bostäder, stora investeringar i och dessutom de förhandlingar som har möjliggjort satsningar på tunnelbana och annan kollektivtrafik. Jag värjer mig å det bestämdaste mot beskrivningen att det vi gör skulle vara Stockholmsfientligt, med de tunga, stora investeringar som görs i . Men inför den nationella planen träffade jag företrädare för , handelskammare och många andra aktörer för att höra vilka prioriteringar som fanns. En av de viktigaste prioriteringar man nämnde var inte Östlig förbindelse utan Tvärförbindelse . Den finns nu med i nationell plan och är en viktig del för att hitta bra kommunikationer, inte minst med tanke på de investeringar som görs i Norvik och Norviks hamn för att stärka tillgången till sjöfarten. Nationell plan fick en bred uppslutning. När den presenterades var många aktörer nöjda, både från handelskamrarna och från regionerna. Därför blev jag förvånad när vi i valrörelsens slutskede hörde moderata företrädare, inte bara företrädare i utan faktiskt också partiledaren , tala om Östlig förbindelse igen, trots att ett ordnat avslut var på gång och man inte såg förutsättningar i regionen att hitta en lösning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den fråga jag har att ställa till är hur ni i så fall har tänkt finansiera detta. Är det genom omfördelning inom nationell plan? Ska Tvärförbindelse stoppas till förmån för Östlig förbindelse, eller är det kanske fyrspåret mellan och som ska stoppas? Mer pengar till infrastruktur har ju inte inom nationell plan, utan då behöver ni omfördela. Om ni verkligen vill prioritera Östlig förbindelse, vilket ni sa i valrörelsen att ni skulle göra, undrar jag på vilket sätt den ska finansieras. Jag tror att det är viktigt för regeringar, oavsett partifärg, att lyssna på regionens prioriteringar. Regionen prioriterar i detta fall Tvärförbindelse , och det är en viktig investering som finns med i nationell plan, på samma sätt som de viktiga investeringar som görs i hela . Fyrspåret mellan och kommer att ha stor betydelse för , liksom investeringarna i och andra investeringar vi gör. I det här landet håller vi ihop och ställer inte regioner mot varandra. Fru talman och statsrådet ! är inte emot några investeringar i infrastruktur, förutom att vi är högst tveksamma till höghastighetstågen. Alla andra investeringar som du räknade upp tycker vi är bra; det är inget vi har gått emot. Att handelskamrarna är nöjda beror ju på att det handlar om det som kommer eller ingenting. Att tunnelbanan måste byggas ut är glasklart. måste byggas ut - det är också glasklart - om man ska klara de byggplaner som finns. Det svar jag får av statsrådet är att man har givit upp detta med Östlig förbindelse. och ska bli återvändsgränder. Man måste åka över för att komma ut till och . Det är väl inte heller särskilt bra för miljön att åka runt och in i stan för att ta sig dit, kan jag tycka. En viss passivitet präglar regeringen i denna fråga. har väl ställt ultimatum och sagt att man inte får bygga fler trafikleder - man får bara bygga ut tåg och spår. Det är väl där skon klämmer, är jag rädd. Ja, tog det. Jag sa att Östlig förbindelse var med, men det gjordes väldigt många andra investeringar inom Cederschiöldpaketet. Bland annat hemma i har vi en ny förbifart som är finansierad genom Cederschiöldpaketet. Den planerade man för , och då blev den av. Det avsattes 1 miljard, ja. Men det fanns också förslag om bomavgifter, och det pågick diskussioner om medfinansiering. Detta är ett sätt att lösa saker. Visst är 1 miljard för lite pengar; det är vi helt överens om, statsrådet och jag. Alla nya investeringar är bra. Det är ingenting vi är emot. Södertörnsleden är vi allra mest för, för den behövs verkligen. I min värld är det ofattbart att både regeringen och statsmakterna tillstyrker att man bygger en ny hamn, och så har man inte sett till att ordna infrastrukturen. Sedan säger man: behöver vi bygga en Södertörnsled, när hamnen är byggd. Ska allt gods nu gå in till och vidare söderut? Det är ju en stor omväg. Jag förstår att statsrådet kanske delar min uppfattning att den borde ha byggts . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag fick frågan hur vi ska finansiera Östlig förbindelse. Det finns flera alternativ. Naturligtvis behövs det lite mer pengar. Man kan omprioritera så att man inte behöver ta bort andra investeringsprojekt. Statens investeringar går ju till driften. Det är inte som i kommunerna, att man lånar pengar till investeringar. Man kan också eventuellt ha en bompeng. Man kan tänka sig att sälja ett statligt bolag och ta hem de pengarna och investera. Det är inte nödvändigt att staten driver alla de företag man driver just . Det är blandade framgångar på den sidan, kan man säga. Tack, , för svaret! Det är klart att jag kan förstå generella uppfattning om att sälja ut statliga bolag. Det har ibland gjorts med begränsad framgång. Jag ska inte nämna Nuon. Men vill man lyfta in Östlig förbindelse i nationell plan måste man omprioritera inom nationell plan. Det är därför jag ställer frågan om vilka projekt som i så fall ska flytta på sig. Där tror jag att är svaret skyldiga, såvida man inte vill hitta någon helt ny modell för finansiering av infrastruktur, oavsett bompengar, trängselavgifter eller motsvarande. Det stämmer inte att det ligger en död hand över väginvesteringar i . Jag har förmånen att bo i Skärholmstrakten och ser varenda dag hur Förbifart byggs. Den byggs just , och det görs stora investeringar i i ett projekt som kanske inte planerades , men . Till detta kommer Tvärförbindelse . Dessutom görs naturligtvis stora satsningar på kollektivtrafik, inte minst spårbunden. Av klimatskäl kommer vi nämligen att behöva utöka de investeringarna. Jag blir bekymrad över agitationen gällande höghastighetståg eller nya stambanor. Jag tror att man måste vara medveten om att vi, om pendeltåg och godstrafik ska komma fram, behöver utökad kapacitet. Det är fullt och trångt i järnvägssystem. Vi har år av underinvesteringar bakom oss, när man lät bli att investera trots att svenska folket ville åka mer tåg och svenska företag ville skicka mer gods med tåg. Detta är skälet till att vi nu får göra den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi gör en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet, som innebär att Getingmidjan, denna del mitt i där det går ett tåg , är avstängd även denna sommar. har vi råd, möjlighet och förutsättningar att prioritera en avstängning av hela den järnvägssträckan för att i grunden renovera något som borde ha renoverats för länge sedan. Bygger vi ny kapacitet och nya stambanor kommer också förutsättningarna för pendeltågen och godstågen att komma att öka. Just nu är utmaningen att ett långsamgående pendeltåg eller godståg ska trängas med X2000-tåg och andra fjärrtåg. Det är då vi får bekymmer, när det är trångt och för lite kapacitet. Vid sidan av järnvägsunderhållssatsningarna - renovering av Getingmidjan eller annat som är helt nödvändigt för att öka tillförlitligheten i järnvägssystemet, inte minst i - är det helt nödvändigt att också utöka kapaciteten. Då måste vi bygga nya stambanor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Även om gör sig till tolk för en viss uppfattning har jag ändå förstått att detta inte är uppfattning utan att det finns många moderata företrädare som ser positivt på byggandet av nya stambanor. De ser förutsättningarna om vi bygger sträckningen via och , om vi kommer till , eller . De ser förutsättningarna i , och att med nya stambanor skapa snabba och bra förbindelser, öka förutsättningarna för arbetsmarknadsregioner att pendla och ställa om svenskt transportsystem för klimatutmaningarna. Engagemanget i Östlig förbindelse och Tvärförbindelse i all ära, men ska vi klara klimatutmaningarna framöver är det mer hållbara transporter vi behöver investera i. Det är därför vi väljer att prioritera järnväg och sjöfart. Det ska ingen tvivla på. Statsrådet räknar upp många infrastrukturinvesteringar i - Getingmidjan och mycket annat. Vi i är inte emot det. Vi är heller inte på något sätt emot att bygga fyrspår till . Det vi är tveksamma till är höghastighetsbanan, som är något helt nytt. Då är min fråga till statsrådet : Ska eventuella höghastighetståg stanna ute i ? Är då tanken att man ska åka buss därifrån in till Centralen eller till ? Hur är tanken? Att bygga en höghastighetsbana som inte går ända in till och till är helt bortkastade pengar. Det är också astronomiska investeringar. Statsrådet frågar undertecknad hur man ska finansiera en östlig förbindelse. Det handlar om begränsade belopp, till skillnad från höghastighetsbanan, som handlar om astronomiska belopp. Vi talar om hundratals miljarder. Det uppfattas som fobier. tar det att åka ned med tåg till . Det är inte särskilt . Jag tycker att det fungerar ganska bra. och driver på hårt för Östlig förbindelse, liksom . Däremot är man mer tveksam i , som statsrådet nämner, och det har väl sina skäl. är ju med och jobbar i konstellationen där, och de är inte alls positiva till vägbyggen och trafikleder. Det är allmänt känt. Vi kommer naturligtvis inte att ta bort några andra investeringsprojekt. Vi kommer att tillskjuta medel. Jag har nämnt några förslag här. Men det ingår alltså inte att ta bort ur befintlig nationell plan. Den kan man revidera, och det kan man göra med mer pengar. Sedan har jag en fråga till statsrådet: När avser man att sätta igång bygget av Södertörnsleden? Statsrådet har lovat att den är med här. När börjar bygget? Det sistnämnda finns beslutat i nationell plan. Det är bara att titta på den tidsplan som finns och det uppdrag som har fått. Det är det som är utgångspunkten för regeringens beslut. Några andra beslut har vi inte fattat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag blir orolig när talar om fobier - jag tror att det var det begrepp han använde. Det är en ganska taskig signal att sända till de moderater i landet som tycker att detta är den viktigaste investeringen . Den ger deras region en möjlighet att växa. De kanske har utlovat byggandet av 100 000 bostäder längs sträckningarna. Det vore bra om man inom hittade en gemensam bild när det gäller hur man ser på byggandet av nya stambanor. Vill vi komma till rätta med de problem som finns i tågtrafiken måste vi öka kapaciteten. En kortsiktig del är att göra stora investeringar i järnvägsunderhåll, och det gör vi, men det behövs mer kapacitet. Vi har 49 operatörer som kör i ett järnvägssystem som är tungt belastat och hårt nedslitet, och det är trångt på spåren. Eftersom hela svenska folket vill åka mer tåg - jag får önskemål om detta - behöver vi bygga mer kapacitet. Vi behöver också göra det för att klara de klimatutmaningar står inför. Vägtrafiken kan inte svälla mer. Även om jag med min bakgrund i fordonsindustrin är optimistisk när det gäller vägtransportsektorns förutsättningar att ställa om med biodrivmedel och elektrifiering råder det ingen tvekan om att mer gods måste gå på järnväg. Mer transporter måste gå på järnväg och för den delen också på sjön. Då behövs det ökad kapacitet. Det är inget som ligger inom ramen för den nationella planen, utan det går därutöver. Vi ska inte få en konflikt mellan investeringar i Sydostlänken och Norrbotniabanan å ena sidan och höghastighetstågen å andra sidan. Nej, detta går därutöver. Jag hoppas att svaren här när det gäller Östlig förbindelse är tydliga. För mig är det viktigt med regional uppslutning. För mig är det också viktigt att vi fortsatt gör stora investeringar i infrastruktur. Där vet jag att och jag är överens. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.