ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H61072 · 2019-02-12 00:00:00 — Interpellation 2018/19:72 Bristen på förvarsplatser av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Bristen på förvarsplatser i är akut. Det är uppenbart att den utökning av antalet förvarsplatser som skedde under den socialdemokratiskt ledda regeringen –2018 är otillräcklig. Det stora behovet av förvarsplatser är föranlett bland annat av det mycket stora mottagande av asylsökande har haft , särskilt . Nuläget är att förvaren i princip alltid är fullbelagda och att på grund av platsbrist tvingas släppa personer från förvaren. Detta är förstås orimligt. Platsbristen får även, vilket också detta är orimligt, till följd att beslut om förvar inte fattas i den utsträckning det finns grund för. Ett särskilt problem är bristen på förvarsplatser i norra . ligger det mest nordliga förvaret i . Det får till följd att polisen måste resa långa sträckor. I norra behövs betydligt fler förvarsplatser och minst ett nytt förvar. Jag ställde en skriftlig fråga till justitie- och migrationsminister om när ett nytt förvar i norra kan vara på plats. Svaret var att i planeringen för utökningen av förvarsplatser skulle beakta behovet av förvarsplatser i norra . Faktum är dock att det fortsatt inte finns något nytt förvar i norra på plats. Såvitt jag vet finns det inte ens en tidsplan för när ett sådant förvar kan tas i bruk. Om vi ska ha en fungerande migrationspolitik måste den som saknar rätt att vistas i landet återvända till sitt hemland. Bristen på förvarsplatser, inte minst i norra , skadar trovärdigheten för svensk migrationspolitik. I sammanhanget ska nämnas att det i budget , som beslutats utifrån och förslag, finns en satsning på fler förvarsplatser med . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till justitie- och migrationsminister . Hur avser ministern och regeringen att säkerställa att har ett tillräckligt stort antal förvarsplatser, ställt mot det omfattande behov av förvarsplaster som finns? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att rent faktiskt se till att det kommer ett nytt förvar på plats i norra ? När i tiden kommer ett nytt förvar i norra att vara på plats?
ip · H61073 · 2019-02-13 00:00:00 — Interpellation 2018/19:73 som innovationsland av (M) till Näringsminister (S) , inför i , släpptes 2019 Bloomberg Innovation Index. Det är ett index av Bloomberg som rankar hur väl olika länder står sig vad gäller att främja innovationer i sitt lands ekonomier, och ges ofta ganska mycket uppmärksamhet både globalt och i . Det uppmärksammades i bland annat och . har tidigare presterat bra i dessa rankningar; låg vi på plats två. Tyvärr föll vi till plats sju. Med dagens knivskarpa konkurrens blir varje placering i toppskiktet mellan länder allt viktigare. Att komma på andra plats när en ny batterifabrik, en ny kemifabrik eller ett nytt techbolag ska etablera sig generar inga skatteintäkter, arbetstillfällen eller teknisk utveckling. Om vi tror på att ska vara en kunskapsbaserad ekonomi och att våra konkurrensfördelar ligger i högt tekniskt kunnande och hög innovationstakt är detta en oroväckande utveckling, särskilt om man beaktar att två av våra nära grannländer – och – ligger före oss på plats två respektive tre. Övriga länder som ligger före är , , och . Att ska vara en innovationstät och ledande kunskapsnation tror jag inte det råder någon politisk oenighet om. I både regeringsförklaringen och den så kallade januariöverenskommelsen nämns också innovationer som viktiga politiska områden. Att regeringen är för och lyfter upp innovationer är bra – men det framgår inte särskilt konkret hur den politiken ska genomföras. Med bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen konkret att vidta för att stärka roll internationellt som en innovationsintensiv ekonomi?
ip · H61074 · 2019-02-13 00:00:00 — Interpellation 2018/19:74 Avskaffande av flygets skattesubvention av (V) till Statsrådet (S) Utsläppen från världens flygande har fördubblats , och om inget görs kan de växa med ytterligare 300–till 2050. Hade flygsektorn varit ett enskilt land hade den legat i topp tio bland världens värsta utsläpparländer. Vi måste snabbt agera för att minska flygets utsläpp. Ett konkret sätt att agera vore att avskaffa de stora subventioner som ges till världens flygindustrier. I enlighet med Chicagokonventionen beskattas inte flygbränsle. Endast i EU har räknat ut att skattebefrielsen på flygbränsle gör att det europeiska flyget subventioneras med 200–. Ett effektivt sätt att minska flygets utsläpp, och dessutom spara , vore att avskaffa skattebefrielsen på flygbränsle. Eftersom Chicagokonventionen lyder under det internationella flygfartsorganet borde avskaffandet av skattebefrielsen lyftas där. När har väckt frågan med regeringen har vi fått svaret att man vill avskaffa skattebefrielsen, men vad jag vet har man inte aktivt drivit frågan inom . Det är glädjande att regeringen i punkt 23 i sitt 73-punktsprogram nu säger: ”ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle.” Detta måste rimligen tolkas som att regeringen ska driva frågan inom och EU. inleds 216:e rådsmöte i . Mellan och hålls 40:e generalförsamling där alla 192 medlemsstater är inbjudna att delta. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vad är regeringens strategi för att avskaffa skattebefrielsen på flygbränsle? Avser statsrådet att verka för att regeringen lyfter avskaffandet av skattebefrielsen på flygbränsle till kommande ministermöten och inför generalförsamlingen ?
ip · H61075 · 2019-02-13 00:00:00 — Interpellation 2018/19:75 Oberoende rättsväsende och fria medier av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en intervju i utvecklar statsminister tankarna bakom 73-punktsprogrammet och den politiska grunden för att ett antal partier släppte fram honom som regeringsbildare. Han noterar: ”med januariavtalet kan vi stå upp för ett samhälle med fria medier och oberoende rättsväsendet, själva grunden för den liberala demokratin.” Fria medier torde ha utgjort ett fundament för det svenska samhället banbrytande och viktiga tryckfrihetslagstiftning. Rättsstaten torde också utgöra något som är en väsentlig och självklar del av . Så frågan är vilka hot som har noterats och hur dessa nu har kommit att nedkämpats? Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Med anledning av intervjusvaret i undrar jag vilka konkreta hot mot fria medier och ett oberoende rättsväsen som regeringen har noterat och hur dessa rent konkret bekämpats genom 73-punktsprogrammet och att ett antal partier släppt fram som statsminister?
ip · H61076 · 2019-02-14 00:00:00 — Interpellation 2018/19:76 Fastighetsägarnas ansvar för gaturenhållning av (M) till Statsrådet (MP) Medierna har rapporterat om risken för hälsoeffekter av fastighetsägarnas ansvar för gaturenhållning. Det finns stora risker för äldre personer som gaturenhåller på kommunernas mark, bland annat ökade hjärtinfarkter. kommuner har enligt 2 och 3 § lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning rätt att överföra mycket av ansvaret för skötseln av gångbanor på småhusägare. Det handlar om att på gångbanorna snöröja, halkbekämpa, plocka bort skräp, kratta löv, rensa ogräs samt beskära träd och buskar. När det gäller snöröjning låter av kommuner småhusägarna skotta deras gångbanor. Bakgrunden till möjligheten att ålägga småhusägare underhållsansvar för gångbanor finns ordningsstadga, som i sin tur byggde på vad som gällde i många städer i . har vi snöplogar, men krävdes att så många som möjligt högg i med snöskyffeln. Alla röjer dock inte undan snön på gångbanorna, vilket kan bero på åldersskäl, sjukdom, semester med mera . Därför varierar kvaliteten kraftigt på dagens snöröjning och halkbekämpning. Hur bra de boende utför detta växlar därför från mycket bra till att inga åtgärder vidtas över huvud taget. Effekten blir i praktiken att invånarnas trafiksäkerhet äventyras. Enligt en rapport från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är dålig snöröjning och halkbekämpning en av de främsta orsakerna till fotgängarolyckor. Av samma rapport framgår att av fallolyckorna bland fotgängare beror på snö och is. Det är således den klart dominerande orsaken till fallolyckor bland fotgängare. Likaså konstaterar () följande i en rapport : ”Att prioritera gång- och cykelbanor vid vinterväghållning verkar vara fördelaktigt både med avseende på skadereducering och med avseende på kostnader för vård och sjukskrivningar på grund av skador från halkolyckor”. Den enskilde husägaren kan till och med bli skadeståndsskyldig om det sker en halkolycka; detta trots att kommunen äger marken och att gångbanorna nyttjas av allmänheten. Det mesta talar för att lagstiftningen innebär att kommunerna har ansvaret för att se till att infarterna till småhusfastigheter inte plogas igen, men likväl plogas infarterna ofta igen. Orsaken kan vara att denna skyldighet inte framgår tillräckligt tydligt i lagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det finns anledning att se över kommunernas möjlighet att föra över underhållsansvaret för gångbanor till småhusägare och i sådant fall hur? Hur tror statsrådet att trafiksäkerheten och risken för halkolyckor påverkas om kommuner låter överföra underhållsansvaret för gångbanor till småhusägare? Tycker statsrådet att det är en lämplig ordning att småhusägare kan bli skadeståndsansvariga för halkolyckor på kommunens gångbanor? Tror statsrådet att det finns anledning att göra det tydligare i lagstiftningen att infarterna till småhusfastigheter inte får plogas igen?
ip · H61077 · 2019-02-15 00:00:00 — Interpellation 2018/19:77 Rekryteringen av politiska tjänstemän av (M) till Statsminister (S) Klimatminister stabschef arbetade tidigare som chef för . I egenskap av detta stod hon bakom en aktion mot kärnkraftverket Forsmark, då man anordnade ett intrång på kärnkraftverket. En liknande aktion med intrång på 2014 ledde till att 40 aktivister dömdes för olaga intrång i tingsrätten. har försvarat intrånget 2012 på Forsmarks kärnkraftverk med att ”det var en viktig handling för samhällsdebatten”. Intrånget på kostade som betydande resurser från polisen krävdes. Därtill ska läggas det omfattande arbete som domstolen använde för att processa de efterföljande fallen. Resurser som i stället hade kunna spenderats på att finna och lagföra andra kriminella. kommenterar själv och säger att civila olydnad bygger på ”ickevåld, öppenhet och ett personligt ansvarstagande”. Något som själv inte tycks vilja leva upp till då hon i egenskap av organisatör inte själv infann sig på kärnkraftverken och därmed undgått att fällas i domstol. Civil olydnad har historiskt motiverats som en metod att kunna göra motstånd mot en orättfärdig regim. Man kan ha delade uppfattningar om kärnkraften, men det är tydligt att en majoritet av partier, och därmed befolkning, stöder en fortsatt drift av kärnkraften. Inte minst genom den breda energiöverenskommelse som såväl Socialdemokraterna som undertecknat. Att skulle sakna en röst i samhällsdebatten under demokratiska och ordnade former faller också på sin egen orimlighet då hennes eget parti sitter i både och regeringen, där hon själv arbetar . Att gå direkt från att agera och handla gentemot regeringen och lagar till att själv vara med och ta fram till förslag och stifta nya lagar är problematiskt. Särskilt eftersom i sin nya roll arbetar direkt med säkerhetsfrågor för kärnkraften, bland annat genom ansvar för . Statsministern är ytterst ansvarig för tillsättandet av sin regering. Ministrarnas omdöme och agerande återspeglas direkt på statsministern. I detta fall har klimat- och vice statsministern på ett uppenbart sätt brustit i sitt omdöme. säger själv att hon inte ser något problem med tillsättandet av . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsminister : Har statsministern fortsatt förtroende för vice statsminister och avser statsministern att vidta några generella åtgärder för att se över hur politiska tjänstemän rekryteras?
ip · H61080 · 2019-02-15 00:00:00 — Interpellation 2018/19:80 Minskad kriminalitet för ökad tillväxt av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt Svenskt Näringslivs preliminära studie av de direkta kostnaderna för näringslivet (exklusive finanssektorn) orsakade av brottslighet uppgår dessa till uppskattningsvis . I de kostnader som räknats fram inkluderas inte indirekta kostnader för väktare, larm och övervakningskameror. Inte heller har man räknat in utebliven tillväxt på grund av lägre investeringar eller lägre produktion kopplat till brottslighet, enligt . Företag och företagare på brottsutsatta orter vittnar om att kriminella gäng gör det svårt för dem att fortsätta driva sina verksamheter, som polisen och rättsväsendet upplevs som frånvarande. Brottsligheten gör det sårbart och dyrt att bedriva verksamhet. Statsrådet har under de fyra föregående åren burit det högsta ansvaret för rättspolitiken i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ser ministern något eget ansvar för utvecklingen i där näringslivet tvingas spendera miljardbelopp orsakade av brottsligheten? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få ned kriminaliteten så att företag ska vilja fortsätta verka på orter för jobb och tillväxt?
ip · H61081 · 2019-02-15 00:00:00 — Interpellation 2018/19:81 Flytten av Sidas huvudkontor av (M) till Statsrådet (MP) Efter en första konsekvensanalys av flytten för Sidas huvudkontor från till står det klart att flytten riskerar att bli både långdragen och väldigt dyr. Enligt uppgifter i medierna beräknas bara kostnaden för byggkonsulter uppgå till och det totala priset för flytten uppgå till . En annan farhåga är att personal ska lämna myndigheten. Jag har tidigare frågat statsrådet om regeringen anser kostnaden för flytten rimlig utan att få svar på frågan. Argumentationen löd att flytten är en fråga om legitimitet och att hela ska leva. Användandet av skattemedel handlar också om legitimitet för staten, och om skattemedel används fel urholkas också förtroendet för staten. Det vore därför klädsamt om regeringen släppte prestigen i frågan om flytten och konstaterade att kostnaden helt enkelt blir för hög. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen genomföra flytten av Sidas huvudkontor trots den extremt höga kostnadskalkylen?
ip · H61082 · 2019-02-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:82 Parlamentsstöd till av (SD) till Statsrådet (MP) är en av världens mest korrupta och odemokratiska stater. av auktoritärt styre under tog en ny regim makten genom en statskupp. tidigare medarbetare blev ny president. hölls val till parlamentet, vilket resulterade i seger för regeringspartiet och för kuppmakarpresidenten. Trots förhoppningar om demokratiskt genombrott har valet beskrivits av internationella bedömare som djupt odemokratiskt, vad gäller både genomförande och resultat. Både EU:s valobservatörer och andra sådana, från exempelvis Afrikanska unionen och , har rapporterat om fantasisiffror i röstlängderna, omfattande regeringspropaganda samt tryck på offentligt anställda att rösta på den sittande regeringen. Det står klart att inte kan betraktas som demokratiskt valt. Likväl betalar ett stöd till just . Stödet ska gå till att förstärka den demokratiska kulturen, parlamentets ekonomiska förvaltning och den offentliga styrningen. Framstegen lyser dock med sin frånvaro enligt Sidas rapporter, och de många som detta bidrag omfattar går till att ge det regimdominerade parlamentet ett demokratins skimmer. fortsätter att utvecklas negativt, med extrem fattigdom, stor arbetslöshet, skenande inflation, politiska mord och en korruption utan dess like. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att den politiska utvecklingen i ger skäl för att fortsätta betala ut stöd till landets politiker?
ip · H61083 · 2019-02-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:83 Fri entré på statliga museer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den rödgröna regeringen införde 2016 fri entré på 18 statliga museer för att få fler besökare till museerna. Detta gjordes med en förhoppning om att nya grupper skulle hitta till museerna och ta del av deras kulturutbud. Vi moderater gjorde en annan prioritering i budgeten då vi inte anser det vara skattekollektivet som ska finansiera vuxnas besök på museer. Den tillträdda regeringen har dock aviserat att den fria entrén på statliga museer ska vara kvar. Förutsatt att den tidigare finansieringen är densamma, det vill säga , får detta stora konsekvenser för en del museer. Enligt överintendent på kostar fri entré museet per besökare eller på totalen utöver den ersättning som ges för fri entré. Med anledning av ovanstående frågar jag kultur- och demokratiminister : Kommer regeringen att skjuta till mer skattepengar till museerna för fri entré, eller tycker ministern att det är rimligt att museerna blir underkompenserade?
ip · H61084 · 2019-02-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:84 Spel och beroende av (KD) till Statsrådet (S) gäller den nya spellagen. Den nya regleringen bygger på ett licenssystem där alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska ha en licens och där aktörer utan licens ska stängas ute. Regleringen ska vara tillämplig på allt spel som tillhandahålls i , även spel över internet som riktas till den svenska marknaden. Spelverksamheten ska vara lämplig ur allmän synpunkt och bedrivas på ett sunt och säkert sätt under offentlig kontroll. En licenshavare ska ha en långtgående skyldighet att skydda spelarna mot överdrivet spelande. Höga krav på måttfullhet ska gälla vid marknadsföring av spel, och en statlig spelmyndighet ska besluta om licenser och utöva tillsyn enligt lagen. står bakom den nya lagen men menar att det nu är viktigt att noggrant följa utvecklingen så att lagens syfte tillgodoses. Spelberoendet förstör människors liv och slår sönder familjer. beräknar att ungefär 171 000 personer, varav 82 000 barn, lever tillsammans med någon som har spelproblem. Cirka var femte person uppger att de har någon i sin nära omgivning som har spelproblem. vill att kraftiga insatser görs för att förebygga spelberoendet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att försäkra sig om att intentionerna med den nya spellagen uppfylls?
ip · H61086 · 2019-02-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:86 Genomförandet av EU:s vapendirektiv av (KD) till Statsrådet (S) Regeringen har skrivit en lagrådsremiss om implementering av EU:s vapendirektiv. I lagrådsremissen föreslås att i flera avseenden ska gå längre i regleringen av laglydiga vapenägare än vad direktivet kräver. Detta gäller främst reglering av magasin för kantantänd ammunition, utökning av femårslicenser, bibehållet licenskrav på ljuddämpare samt placeringen av vissa sportskyttevapen i kategori A. Före valet meddelade dåvarande justitieministern och landsbygdsministern, genom en debattartikel i tidningen , att regeringen inte avsåg att införa regler som försvårar svenska jägare vapeninnehav. I artikeln återfinns även följande citat: ”Det har framförts påståenden från oppositionen om att regeringen avser att införa regler som försvårar för jägare och sportskyttar i onödan, trots att det inte krävs av EU:s nya vapendirektiv. Påståendet saknar helt och hållet grund. Det är snarare tvärtom – vi avser att förenkla regelverket för de legala vapenägarna.” Mot bakgrund av detta vallöfte är lagrådsremissen mycket överraskande. Det väcks en nyfikenhet kring huruvida den kommande propositionen kommer utgå från lagrådsremissen eller från ministrarnas vallöfte. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att gå längre än vad EU:s vapendirektiv kräver när det gäller regleringen av legala vapenägare? Vad avser regeringen att göra för att förenkla regelverket för de legala vapenägarna?
ip · H61087 · 2019-02-19 00:00:00 — Interpellation 2018/19:87 kränkningar av irakiska av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Turkisk militär har regelbundet gått över gränsen till irakiska med trupper och till och med flygbombat irakiskt territorium. har kränkt irakiskt territorium och dödat hundratals kurder i irakiska . Byar har förstörts och civilbefolkningen lever i skräck. har även på irakiskt territorium upprättat ett stort antal militära befästa posteringar/baser och fyra underrättelsestationer, bland annat Barmiza, Shapan, Sidakan och Bradost. trängde man in på irakiskt territorium. uppträdande i irakiska kan i likhet med angrepp på Afrin i inte betraktas som annat än aggressionshandlingar och uppenbara brott mot folkrätten. Både parlamentet i irakiska (2003 och 2008) och det irakiska parlamentet (2017) har krävt att den turkiska armén ska lämna territorium och att den turkiska regeringen ska respektera suveränitet. hölls en folklig massdemonstration i byarna i irakiska . Demonstranterna blev beskjutna av turkisk militär, vilket ledde till att några ungdomar blev sårade och några miste livet. I spåren av dessa händelser inträffar det märkliga att den kurdiska regionala regeringen i (KRG) i stället för att protestera mot den turkiska regeringens kränkningar på irakiskt territorium griper demonstranter och journalister som rapporterar om övergrepp. Många demonstranter samt journalister som rapporterade om demonstrationerna, och även en del av dem som demonstrerat mot brott, är fängslade i KRG. Båda politiker och ledamöter i KRG har agerat mot godtyckliga arresteringar av journalister och aktivister. Av dessa är 18 fortfarande frihetsberövade och dömda enligt lagparagraf 156, en paragraf i konstitutionen som är kvar sedan Bathregimen. Paragraf 156 användes av regim för att döma politiska fångar, däribland peshmerga, till livstids fängelse och döden. Dessa är att betrakta som politiska fångar. I skrivande stund är en av skribenternas namn Shirvan Shirvani som efter rättegången har förts till okänd plats. Tyvärr det är inte första gången som aktivister och journalister blir gripna, bortrövade eller mördade. Vi har tidigare agerat mot terror och morden på Sardasht , med flera. Yttrandefrihet och demonstrationsfrihet är en av de grundläggande pelarna i en demokrati, något som både kurderna och har kämpat för . bistår med medel, till exempel bistånd för demokrati och bygget av en rättsstat i (KRG) samt i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra inom EU för att förmå den turkiska militären att dra sig tillbaka och upphöra med sina bombningar av irakiska ? Vad avser ministern att göra för att förmå regionala regering att respektera demonstrationsfrihet och frige de demonstranter och journalister som protesterat och rapporterat om brott mot folkrätten?
ip · H61088 · 2019-02-19 00:00:00 — Interpellation 2018/19:88 Skarven av (M) till Statsrådet (S) Skarvens framfart förstör svenskt kust- och skärgårdsliv. Längs kusten i har skarven tredubblats på bara , enligt uppgifter som redovisas av (). Den överlägset största ökningen har skett i utanför . Skarvens närvaro försämrar förutsättningar för fiske och boende i skärgården. Fågeln äter stora mängder fisk, och avföringen gör att öarna där skarven huserar närmast blir att likna vid spököar med döda träd och missgynnsam växtlighet. För kommuner, som de längs , där skärgården är central för bland annat utveckling och turism riskerar detta att förstöra förutsättningarna för framtidssatsningar, och dessutom försämras skärgårdens attraktionskraft kraftigt. Det finns uppenbarligen anledning att se över skarvens skyddsbehov i . Några enklare störningsoperationer kommer inte att avhjälpa situationen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder eller förslag till åtgärder avser statsrådet att vidta för att få bukt med skarven och dess skadliga effekter?