ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H61025 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:25 Anslutningsbiståndet till av (SD) till Statsrådet (MP) är en instabil och auktoritär stat som inte agerar konstruktivt i konflikten i grannlandet , fängslar flest journalister i världen, förtrycker den inhemska demokratiska oppositionen och leds av en uttalad islamist. Mot bakgrund av den politiska utvecklingen har medlemskapsförhandlingarna med det landet i praktiken avstannat. Anslutningsstödet till går via Instrument for Pre-Accession Assistance. IPA genomfördes , medan IPA II genomförs . omfattar stödet till nästan , mest av alla länder som får stöd genom programmet, varav ungefär 20 miljarder är avsatta . Det ser med andra ord ut som om den del av EU som ansvarar för anslutning har en helt annan uppfattning i den här frågan jämfört med den del som ansvarar för anslutningsstödet, och vi vill därför ha ett förtydligande från regeringen om vad planen visavi faktiskt är. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avstannade de facto anslutningsförhandlingarna? Anser statsrådet att den första delen av IPA-stödet uppnådde tillräckliga resultat avseende ? Varför fortsätter anslutningsbiståndet att betalas ut som anslutningsprocessen står still ? Vilken effekt anser ministern att den avstannade medlemskapsprocessen har haft på IPA-stödet?
ip · H61026 · 2019-01-29 00:00:00 — Interpellation 2018/19:26 Djurrättsmotiverad terrorism av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Flera stora mediekanaler har uppmärksammat den kraftiga ökningen av djurrättsmotiverad brottslighet som främst riktar sig mot djurägare inom lantbruket. Var fjärde bonde uppger sig vara rädd för att utsättas för hot eller angrepp från aktivister. Hoten och trakasserierna har ökat och inkluderar bland annat brott mot griftefriden och mordhot mot barn. Hoten framförs på sociala medier, via telefon och öga mot öga när aktivister tar sig in på bondgårdar. Den polisiära närvaron på den svenska gles- och landsbygden är mycket låg och dräneras ytterligare när polisresurserna alltmer fokuseras till storstadsområdena. Otryggheten på landsbygden ökar. I ett svar på en interpellation från mig berättade justitie- och inrikesministern att regeringen stärkte polisen med . I ett svar på en annan interpellation från mig berättade ministern att regeringen har aviserat en historisk satsning på och att denna satsning ska komma hela landet till del. Polisen behöver ta den djurrättsmotiverade brottsligheten på allvar som den våldsamma politiska extremism den är. Det är en form av terrorism som riktar sig mot en relativt liten avgränsad grupp av medborgare, nämligen landets djuruppfödare. fanns en specialgrupp inom polisen som särskilt arbetade med ideologiskt djurrättsmotiverad brottslighet. Därigenom kunde man få en bättre inblick i de grupper som stod för brottsligheten. har också Säkerhetspolisen kartlagt kriminella aktivister inom djurrättsrörelsen, men denna bevakning har enligt medieuppgifter avslutats på grund av en skrivelse från där man fastslår att ”djurrättsrörelsen inte riktar sina brott mot någon av demokratins grundläggande funktioner”. Det råder oklarhet kring vad som är tillåtna uttryck för yttrande- och demonstrationsfriheten och vad som är hemfridsbrott eller annan typ av brott. De brottsrubriceringar som finns i lagstiftningen passar på den brottslighet som djurägare utsätts för. När det handlar om en grupp av personer som inte bara förföljer enskilda djurhållare utan även deras anhöriga blir det exempelvis oklart om det med dagens lag kan klassas som olaga förföljelse. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att ta initiativ till organisations- eller ansvarsförändringar inom de rättsvårdande myndigheterna i syfte att effektivare bekämpa djurrättsmotiverad brottslighet? Avser regeringen att ta initiativ till lagändringar i syfte att öka skyddet för enskilda gentemot den djurrättsmotiverade brottsligheten?
ip · H61027 · 2019-01-29 00:00:00 — Interpellation 2018/19:27 Fri hyressättning av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har aviserat att den kommer att verka för fri hyressättning i nyproduktion. Att dagens hyressättningssystem är i behov av en reformering är tydligt. Hyresrätten har marginaliseras kraftigt i , varför det är tydligt att dagens system måste ses över. Regeringen har tydliggjort att en reform ska komma på plats för att lätta på regleringarna på dagens hyresmarknad. Dock kvarstår många frågor kring hur detta ska ske och hur regeringen ser på effekterna av den nya inriktning för bostadspolitiken som den har aviserat. Hur den nya regeringen ska konkretisera de förslag som partierna i regeringsunderlaget har enats om är fortfarande oklart. har regeringen under föregående mandatperiod uppvisat ett kraftigt och återkommande motstånd mot införandet av fri hyressättning i nyproduktion. Det här tyder på att förslaget inte kommer bli av. Risken är således påtaglig att förslaget kommer att urholkas och förhalas i utredningar, givet hur regeringspartiernas statsråd tidigare varnat för ödesdigra konsekvenser om ett sådant förslag skulle sjösättas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för effektern med fri hyressättning? Vad har föranlett att regeringen ändrat uppfattning om behovet av fri hyressättning i nyproduktion? När avser statsrådet att vidta åtgärder för att genomföra fri hyressättning i nyproduktion, och när tror statsrådet att vi ser vi effekter av den aviserade reformen?
ip · H61028 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:28 Det kommande arbetet med konventionen om förbud mot kärnvapen av (M) till Utrikesminister (S) Under den förra rödgröna regeringen deltog i den multilaterala förhandlingsprocess som ledde till ett godkännande av en konvention som förbjuder kärnvapen (kärnvapenförbudskonventionen). röstade ja till konventionen. I den nationella röstförklaringen menade att den antagna texten i vissa avseenden inte tillgodosåg svenska önskemål. förklarade att konventionen skulle bli föremål för regeringens fortsatta överväganden. Förutom att var kritiska till själva konventionen var vi också kritiska till att det inte skedde några konsultationer med de partier som ingår i försvarsuppgörelsen om den nämnda resolutionen och dess möjliga konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. beslöt den rödgröna regeringen att utse ambassadör , med mångårig erfarenhet av svensk och europeisk säkerhetspolitik, att analysera konventionen om ett kärnvapenförbud. Syftet var enligt pressmeddelandet att analysera konventionens innebörd och de konsekvenser ett svenskt tillträde till konventionen kunde få för bland annat svensk nedrustnings- och icke-spridningspolitik, konventionens relation till andra relevanta konventioner och avtal, inklusive icke-spridningsfördraget NPT, provstoppsavtalet CTBT och , samt samlade bi- och multilaterala säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten. redovisade ambassadör utredningen om konsekvenserna av ett eventuellt svenskt tillträde till konventionen om förbud mot kärnvapen. Utredarens sammanvägda bedömning av konsekvenserna för leder till slutsatsen att varken bör tillträda eller underteckna konventionen i dess nuvarande form. Utredningen har skickats på remiss. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur ser tidsplanen ut för det kommande arbetet med utredningen?
ip · H61029 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:29 Formuleringen om Nato i regeringsförklaringen av (M) till Utrikesminister (S) Givet att närområde har blivit mer osäkert är det viktigt att håller alla möjligheter till att ytterligare stärka vår säkerhet öppna. har ett omfattande samarbete med Nato på flera olika områden. Det förstärker bilden av som en del av Nato, vilket är positivt. Dessvärre sker detta utan att tar del av de fördelar som ett faktiskt Natomedlemskap skulle innebära, med försvarsgarantier och inflytande över den organisation som är central för säkerhet. Medlemskap i är det enda försvarssamarbetet som på allvar stärker säkerhet. I sin regeringsförklaring återgick statsminister till formuleringen ”ska inte söka medlemskap i ”, en formulering som fanns med i regeringsförklaringen men lyst med sin frånvaro i statsministerns regeringsförklaringar. har under den förra mandatperioden efterfrågat ett förtydligande vad gäller samarbete med Nato. Tyvärr kvarstår denna otydlighet även i den nya regeringen. Å ena sidan tog den rödgröna regeringen steg som förde mycket nära kärnan i Natosamarbetet. Å andra sidan har nu lyft tillbaka formuleringen ”ska inte söka medlemskap i ”. statsminister behöver vara tydlig när det gäller försvars- och säkerhetspolitiska linje. Den dubbelhet som präglar relation till Nato skapar osäkerhet i omvärlden kring säkerhetspolitiska vägval. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Varför återgick statsministern till formuleringen ”ska inte söka medlemskap i ” i årets regeringsförklaring?
ip · H6103 · 2019-01-23 00:00:00 — Interpellation 2018/19:3 Andning och sondmatning som grundläggande behov av (KD) till Socialminister (S) Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en rättighetslagstiftning som infördes av en borgerlig regering . Denna frihetsreform ska garantera personer med omfattande och varaktiga funktionshinder goda levnadsvillkor, att de får den hjälp de behöver i det dagliga livet och att de kan påverka vilket stöd och vilken service de får. Målet är att den enskilde ska få möjlighet att leva som andra. Personlig assistans är en av tio insatser inom LSS. Efter att lagen infördes ökade antalet assistansberättigade år för år, från 3 741 personer 1994 till 16 179 . Det finns flera anledningar till att antalet assistansberättigade har ökat. Fler personer och personkretsar omfattas av lagen. Fler personer ansöker om stöd, och fler får de diagnoser som omfattas av LSS. skedde ett trendbrott i utvecklingen av antalet assistansberättigade och antalet assistanstimmar som en följd av den socialdemokratiskt ledda regeringens direktiv till . Antalet assistansberättigade har minskat med 1 711 personer, enligt myndighetens senaste siffror (). har beviljandegraden för nya ansökningar sjunkit från . En av orsakerna till nedskärningarna är en förändrad rättspraxis som medfört att egenvård, inklusive behov av hjälp med andning och sondmatning, inte längre anses vara grundläggande behov. Nedskärningarna har lett till en akut situation där många personer som har haft assistans , ibland hela livet, har förlorat sin assistans helt eller fått kraftiga neddragningar på antalet beviljade timmar, trots att de har ett oförändrat omfattande behov av hjälp. Vi kristdemokrater har länge kämpat för att återställa intentionen med LSS. Det är därför glädjande att den gemensamma budgetreservationen från och fick stöd i . Därmed gavs ett tillkännagivande till regeringen att skyndsamt återkomma till med lagförslag som säkerställer att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov. Som en följd av beslut om andning och sondmatning uttalade ansvarig minister (S) i en kommentar till TT: ”Det finns en stor samsyn om andning och sondmatning bland partier. finns det ett beslut vilket är bra. Det innebär att vi som övergångsregering kan påbörja ett arbete, vilket vi nu kommer göra skyndsamt.” Vi har en pågående akut situation där många barn och vuxna inte får den hjälp de behöver med andning och sondmatning. Det är därför synnerligen angeläget att arbetet med att ändra lagen fortskrider på snabbast möjliga sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder har vidtagits för att skyndsamt säkerställa att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov?
ip · H61030 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:30 Sänkta trösklar in på bostadsmarknaden av (KD) till Statsrådet (MP) Den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna innehåller fem förslag på bostadspolitiska förändringar. Vad som kommer ut av detta vet vi inte alls, givet att förslagen ska utredas och Socialdemokraterna har haft en motsatt syn jämfört med stödpartierna på många av förslagen. Det som dock framgår av förslagen är att inget av dem sänker trösklarna in på bostadsmarknaden, vilket är det mest kritiska problemet . Det av den tidigare regeringen införda förstärkta amorteringskravet har markant minskat omsättningen på bostadsmarknaden, då färre har möjlighet att ta lån. Amorteringskravet har ökat obalanserna och försvårar för unga förstagångsköpare, människor utan stort eget kapital och äldre. Situationen måste lösas, annars riskerar vi att få stora grupper som står utanför bostadsmarknaden framöver. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att sänka trösklarna in på bostadsmarknaden, och när tar ni bort det förstärkta amorteringskravet?
ip · H61031 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:31 En förstärkt nationell cancerstrategi av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) M-KD-budgeten antogs av . Därmed beslutades att arbetet inom RCC, de sex regionala cancercentrumen, ska få fortsätta sitt viktiga arbete. Dessutom beslutades om att arbeta fram en uppdaterad nationell cancerstrategi. avsattes för detta. Bakgrunden till RCC är det arbete som initierades av alliansregeringen genom socialminister . har i en uppföljning konstaterat att satsningen på RCC har varit framgångsrik. S-MP-regeringen har fortsatt detta arbete men aviserade att finansieringen av RCC skulle upphöra efter 2018. Jag anser att det är angeläget att finansieringen av RCC blir permanent och att den nationella strategin uppdateras och kompletteras, inte minst med vikten av möjlighet till rehabilitering efter avslutad behandling. I M-KD-budgeten, som antogs av , fanns även särskilda medel avsedda för arbetet med barncancervården. Min fråga till socialminister är: På vilket sätt arbetar ministern och regeringen med beslut om att fullfölja arbetet med cancerstrategin, RCC och barncancervården?
ip · H61032 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:32 Åtgärder för att göra det mer lönsamt för låginkomsttagare att arbeta av i (M) till Finansminister (S) Den nytillträdda regeringen med Socialdemokraterna och har gjort tydligt att värnskatten, som gäller för inkomster , ska tas bort . Det kan således ses som en av regeringens viktigaste prioriteringar. Detta ska ses i ljuset av att finansministern under hela valrörelsen försökte göra gällande att ensidigt sänker skatten för de rika, vilket i sig var gravt missvisande. En anledning till att alliansregeringen fick brett stöd var att skattesänkningarna främst gick till låg- och medelinkomsttagare och därför uppfattades som rättvisa. Det vore bra om värnskatten avskaffades – men bara om vanliga löntagare och LO-medlemmar också får behålla mer i sin plånbok. En utfasning av värnskatten behöver kombineras med åtgärder så att skattelättnader inte bara kommer höginkomsttagare till del. Regeringen avser också att genomföra en grön skatteväxling på , som innebär sänkt skatt på arbete och höjd skatt på sådant som är dåligt för miljö och klimat. Eftersom man inte har sagt vilka skatter som ska höjas finns anledning till oro för fördelningsprofilen även här. Det kan väl inte vara så att vanliga löntagare ska betala för avskaffad värnskatt och höjda bensin- och dieselskatter? Det vore orättvist inte minst mot dem som bor på landsbygden och måste ta bilen till jobbet, till dagis, till affären – överallt. Regeringens egna experter pekade på att det i vissa fall kan löna sig bättre att leva på bidrag än att ta ett arbete. Att ensidigt sänka skatten för dem med höga inkomster är fel prioriterat i ett läge där stora grupper står utanför arbetsmarknaden och konjunkturen väntas vända nedåt. Vi vet att det framför allt är sänkt skatt på lägre inkomster som leder till ökad sysselsättning. Med anledning av ovanstående är min fråga till finansminister : Hur avser ministern och regeringen att göra det mer lönsamt för personer med låga inkomster att arbeta?
ip · H61033 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:33 Skärpta demokrativillkor för bidrag till organisationer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) presenterade Dagens Samhälle en omfattande granskning av hur kommunerna delar ut bidrag till föreningslivet. Totalt betalas över 17 miljarder ut av stat, landsting, regioner och kommuner. I artikeln konstaterar terrorexperten från Försvarshögskolan att ”bidrag delas ut som konfetti” och menar att det handlar om en släpphänt hantering av våra skattepengar. Han efterlyser fler löpande uppföljningar av verksamheten. Vi har sett att det inte bara är extrema grupperingar på de politiska ytterkanterna som är ett problem. Även islamistiska grupperingar liksom våldsbejakande miljö- och djurrättsaktivister hotar vår demokrati. Enligt en kartläggning från Kommuner och Landsting ställer de flesta kommuner krav på att föreningar och organisationer som får stöd ska vara ”demokratiskt uppbyggda”. Men bara hälften har krav på att verksamheten ”ska ske i enlighet med demokratins idéer”. Och av kommunerna säger att man har någon policy/föreskrifter eller riktlinjer för vilka demokrativillkor som gäller. Inte minst är det upprörande att rent demokratifientliga föreningar alltför lätt kan beviljas bidrag av våra skattepengar. Skattebetalare på alla nivåer måste kunna vara säkra på att deras skattepengar inte gynnar våldsbejakande extremism eller demokratifientlig eller rent av kriminell verksamhet. Granskningen från Dagens Samhälle visar att det är helt uppenbart att det behövs skärpning vad gäller såväl statliga som kommunala och regionala bidrag. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern att göra för att skärpa demokrativillkoren för bidrag till organisationer?
ip · H61034 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:34 Finansiering av planerade reformer av i (M) till Finansminister (S) och budget som gäller innebär att vi nu gått från en expansiv finanspolitik i högkonjunktur till en väl avvägd. släppte en prognos där det bland annat går att läsa: ”Att det strukturella sparandet varken tydligt förstärks eller tydligt försvagas jämfört med , det vill säga att finanspolitiken är neutral , kan anses vara väl avvägt givet att högkonjunkturen bromsar in som inleder en serie höjningar av reporäntan.” Detta att jämföra med när institutet kommenterade den rödgröna budgeten : ”Regeringens kraftigt underfinansierade budget bedöms inte ligga i linje med överskottsmålet.” Den överenskommelse som träffats mellan regeringen och dess stödpartier och Liberalerna innehåller reformer i storleksordningen 60–. Förslag om familjedagar och friår urholkar arbetslinjen. ingår exempelvis inte satsningar på lag och ordning i den lista på reformer man kommit överens om. Det är alltså rimligt att anta att kostnaderna för den politik man vill bedriva blir än större, inte minst med tanke på att enligt egen utsago ska ges inflytande över den politik som inte ingår i överenskommelsen. Detta i ett läge där det finns en överhängande risk att vi går in i en lågkonjunktur . Min fråga till finansminister är med anledning av ovanstående: Hur ska ministern få råd med alla löften om ministern inte ska fortsätta lägga underfinansierade budgetar, och när får svenska folket se finansieringslistan?
ip · H61035 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:35 Kritik mot lärare som följer skollagen av (L) till Utbildningsminister (S) Frågan om lärarnas och rektorernas befogenheter måste åter lyftas i den skolpolitiska debatten. Inte nog med att antalet fall av våld och hot mot skolans personal har ökat. Det finns därtill ett stort ifrågasättande av de beslut lärare och rektorer fattar . Det kan vara alltifrån elever och föräldrar som ifrågasätter och kritiserar betygsättningen till kritik mot skolans beslut kring vissa disciplinära åtgärder för att komma åt stöket i skolan. Vi i Liberalerna lyfter ofta frågan om lärarens roll och befogenheter i klassrummet. uppmärksammade flera medier att Barn- och elevombudet drivit ärenden om kränkningar mot elever i skolan med krav på att skadestånd ska utbetalas till dem. Detta trots att både polisen och Skolinspektionen i de aktuella ärendena bedömt att lärarna inte gjort fel utan följt skollagen. Det är orimligt att Skolinspektionen och Barn- och elevombudet kan göra helt olika bedömningar och landa i helt olika slutsatser i så pass viktiga ärenden. Det måste klargöras hur staten genom regelverk och tillämpning av skollagen slår fast lärarnas befogenheter att upprätthålla arbetsro och trygghet på skolan och i klassrummet. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till utbildningsminister : Är det rimligt att Barn- och elevombudet utdömer skadestånd till eleven i fall där Skolinspektionen gjort bedömningen att lärarens agerande följt skollagen? Vilka omedelbara initiativ kommer ministern och regeringen att ta för att se över uppdraget till Barn- och elevombudet? Vilka planerade åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att öka lärarnas och rektorernas befogenheter i skolan?
ip · H61036 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:36 Tillsatt utredning om vinstförbud i välfärden av (M) till Statsrådet (S) Beskedet om att Socialdemokraterna köpt stöd för sin budget genom att tillsätta en utredning om vinstförbud i välfärden ledd av måste adresseras. Protesterna har varit många och remissinstanserna oerhört kritiska. Trots detta uppmuntrades utredaren att fortsätta sitt arbete med att dra undan fötterna för företagande inom vår välfärd. har vi en ny regering med en annorlunda konstellation, och frågorna är många om vilken politik som kommer att drivas. har i ett uttalande sagt att den så kallade ska kastas i papperskorgen. Alla ska tillåtas erbjuda skola, vård och omsorg oavsett driftsform, och dessutom ska det ske på likvärdiga grunder. Med anledning av ovanstående är mina frågor till statsrådet följande: Hur ser statsrådet på möjligheten att ”kasta” i papperskorgen och tillåta att vi har andra driftsformer inom vår välfärd? Har statsrådet någon plan för hur vår välfärd ska drivas i likvärdiga former oavsett driftsform och för hur den nya inriktningen kommer att emottas av alla kommuner och regioner ute i landet?
ip · H61037 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:37 Taket för uppskov med reavinstskatt av (KD) till Finansminister (S) Den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna innehåller ett löfte om borttagen ränta på uppskovet med reavinstskatten. Det är välkommet eftersom det ökar hushållens handlingsutrymme i val av bostad och därmed bör bidra till en effektivare användning av bostadsbeståndet. Men det riskerar att bara bli en kortsiktig lösning om inte förslaget också kompletteras med att taket för uppskovsbeloppet tas bort permanent. är taket slopat, men bara fram till . Om taket återinförs riskerar rörligheten, framför allt i storstäderna, att minska ännu mer. Den borttagna räntan kommer då att ge en marginell effekt för en ökad rörlighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att permanenta det slopade taket för uppskov med reavinstskatten?