ip · H710180 · 2019-11-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:180 Kryphål för att få permanent uppehållstillstånd av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den tillfälliga lagen hade som huvuduppgift att hantera den migrationskris som åratal av oansvarig politik föranlett. En av grundbultarna i lagen är att skyddsbehövande i regel ska beviljas tillfälligt uppehållstillstånd, till skillnad från tidigare då de regelmässigt beviljades permanent uppehållstillstånd. Regeringens motiv var uttryckligen att de permanenta uppehållstillstånden var en viktig faktor bakom att så många asylsökande kom till just . Permanent uppehållstillstånd skulle i princip enbart komma i fråga för skyddsbehövande som kommit i arbete och ordnat egen försörjning. Den tillfälliga lagen har förlängts, och tillfälliga uppehållstillstånd är alltjämt regel. har dock en brist i den ursprungliga lagtexten kommit att bli ett kryphål till permanent uppehållstillstånd. I enlighet med EU-direktiv kan nämligen en tredjelandsmedborgare som varit bosatt i ett EU-land erhålla ställning som varaktigt bosatt. När detta infördes i svensk lag 2006 valde den dåvarande socialdemokratiska regeringen att förena denna ställning med permanent uppehållstillstånd. utökade den borgerliga regeringen den grupp som kunde erhålla status som varaktigt bosatta så att den även innefattade skyddsbehövande av olika slag. Detta hade i sig inte varit ett problem om inte den socialdemokratiska regeringen hade valt att avskaffa kravet på permanent uppehållstillstånd för att kunna erhålla ställning som varaktigt bosatt. Resultatet av alla dessa reformer innebär att en skyddsbehövande som vistats i med tillfälligt uppehållstillstånd kan beviljas permanent uppehållstillstånd trots att försörjningskraven som uppställs i den tillfälliga lagen inte uppfyllts. Det finns förvisso ett försörjningskrav även för att erhålla ställning som varaktigt bosatt. Till skillnad från de krav som ställs i den tillfälliga lagen för att beviljas permanent uppehållstillstånd är försörjningskraven för ställning som varaktigt bosatt dels mycket lägre, dels väldigt brett definierade. Av rättsliga ställningstaganden framgår rent av att den sökande själv inte behöver ha inkomsterna utan att någon annan person i stället kan stå för detta. Att regeringen var medveten om denna verklighet under den hårt kritiserade beredningen av den tillfälliga lagen är ostridigt. Vidare var den tillfälliga lagen redan ett faktum när regeringen valde att lätta på kraven för att få ställning som varaktigt bosatt. har frågan om status som varaktigt bosatt tagits upp vid ett flertal tillfällen. När den tillfälliga lagen skulle förlängas skrev i sitt remissvar uttryckligen att detta skulle bli ett problem. Verket räknade med att upp till 36 000 personer med tillfälligt uppehållstillstånd skulle kunna uppfylla vistelsekravet –2021. Det kan alltså röra sig om 36 000 fler permanenta uppehållstillstånd än vad den tillfälliga lagen avsåg. Särskilt bekymmersam är frågan om hur bestämmelserna om status som varaktigt bosatt förhåller sig till den så kallade gymnasielagen. Att flera tusen vuxna utlänningar som saknar skyddsskäl fått en särskild skräddarsydd, om än djupt bristfällig, uppehållstillståndsgrund är illa nog. Om de sedan skulle komma att erhålla permanent uppehållstillstånd genom ett kryphål vore det än mer stötande. Vid besök av generaldirektör och ställföreträdande rättschef till socialförsäkringsutskottet kunde dessa inte svara på frågor om detta. Rättsläget är uppenbarligen oklart. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att täppa till kryphålet som innebär att upp till 36 000 personer med tillfälligt uppehållstillstånd kan beviljas ställning som varaktigt bosatta i ? Kommer även utlänningar som berörs av den så kallade gymnasielagen att omfattas av möjligheten att ansöka om ställning som varaktigt bosatt i och därigenom få permanent uppehållstillstånd?