ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710113 · 2019-11-08 00:00:00 — Interpellation 2019/20:113 Arvoden inom Sidas samarbetspartner av (SD) till Statsrådet (MP) rapporterade att Sida fryser betalningarna till organisationen Fund efter att en fördjupad revision visat att organisationens toppskick använt en stor del av medlen till löner och förmåner. avbröts samarbetet med en annan stor mottagare av samma skäl. Enligt Sidas instruktioner för handläggare ska dessa ta fram information om partnerorganisationers chefslöner och dessutom särskilt kunna motivera nivåerna. Vi ställde därför frågan om hur mycket den operativt ansvarige för 20 av Sidas samarbetspartner tjänar. Avseende 11 av dessa har Sida över huvud taget ingen uppgift om ersättning. Avseende 5 organisationer finns en hänvisning till en viss lönekategori hos FN eller , vilket innebär en ersättning på mellan ungefär 1,25 och . Endast i 4 fall av 20 vet Sida den faktiska siffran. I 1 av dessa fall, , ökade direktörens lön strax efter att organisationen tecknat nytt avtal med Sida . Ett annat fall är den svårt skandaltyngda organisationen , där vd:n tar ut mer än . Vi ser det som problematiskt att Sidas handläggare rutinmässigt gör avsteg från myndighetens regelverk om kontroll av arvoden. Vi ser också en uppenbar risk för att Sida göder en osund kultur inom biståndet genom att acceptera väldigt höga arvoden. Följande organisationer undersöktes: Clinton Health Access Initiative Democratic governance facility II Education Cannot Wait (ECW) Assistance Program (ESMAP) Global Partnership for Education (GPE) (för demokrati och fria val) Palestinian Partnership for (PID-fonden) Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att Sidas handläggare gör tillräckligt för att kontrollera och dokumentera hur höga arvoden Sidas samarbetspartner betalar ut? Ser statsrådet en risk för att Sida göder en osund branschkultur? Ser statsrådet ett behov av striktare riktlinjer avseende vilka lönenivåer hos partner som Sida ska kunna acceptera?
ip · H710114 · 2019-11-08 00:00:00 — Vad gäller länder som har tror jag att de små länder som är smarta och framåt och som visar ledarskap kan få de stora vattenfallsländerna att följa efter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H710116 · 2019-11-11 00:00:00 — De var inte särskilt krångliga, men där är statsrådet tydligen inte alls intresserad av att lämna någon information till riksdag. Det är riktigt trist. Jag tänkte göra ett sista försök här; statsrådet har ett anförande kvar. , chef för på , har uttalat att informationen finns till för att skapa intresse hos personer som vill flytta till eller verka i . Det handlar alltså om att få fler personer att flytta till och verka i . Hur rimmar det uttalandet med regeringens ambition att fler människor ska söka asyl i andra länder? Det var tal om företagen tidigare. Jag har verkat i näringslivet i hela mitt liv - faktiskt närmast de små och medelstora företagen - och det mest påtagliga hindret för tillväxt bland företagen i är bristen på arbetskraft. Vi måste attrahera kompetens, inte bara inom och till hela utan också från andra länder. Vi måste möjliggöra och marknadsföra som ett land som man vill leva och verka i. Då handlar det naturligtvis om attraktiva företag och attraktiva arbetsgivare, men det handlar också om hela vårt välfärdssystem. Det är en väldigt attraktiv modell för många spetskompetenstalanger. Det är precis detta som är ett av de viktigaste uppdragen för - att skapa en bild av som attraherar den typen av personer till vårt land. Jag återkom till det tidigare, och jag återkommer till det igen: Den Sverigebild som arbetar med ska vara saklig och korrekt. Jag ska följa detta mycket noggrant. Som jag har nämnt har jag träffat generaldirektören för , och jag har blivit informerad om att arbetet nu pågår med att se över och förändra informationen. Det är även viktigt att säkerställa att den bidrar till att attrahera inte bara spetskompetens från andra länder utan också utländska investeringar. Det handlar dessutom om att sprida bilden av vår välfärdsmodell runt om i världen. Jag återkommer till att jag kommer att följa det arbetet noga. Jag kommer att noggrant säkerställa att det är hög kvalitet på informationen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H710117 · 2019-11-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:117 Arbetsgivares skyldighet att upprätta en rehabiliteringsplan av (C) till Statsrådet (S) är arbetsgivare skyldiga att upprätta en rehabiliteringsplan för medarbetare som varit sjukskrivna om det inte kan antas att vederbörande återgår i arbete efter insjuknandet. För varje arbetsgivare innebär det en kostnad när en medarbetare blir sjuk, i termer av produktionsbortfall, ökad arbetsbelastning på övriga medarbetare etcetera. För mindre företag är dessa kostnader givetvis extra kännbara. Det torde således ligga i varje arbetsgivares intresse att så snabbt som möjligt få tillbaka medarbetare från sjukskrivning. Särskilt bland småföretag upplevs kravet att upprätta en rehabiliteringsplan som en betydande pålaga med tveksam nytta. I en undersökning genomförd av Företagarna 2018 svarar av de tillfrågade arbetsgivarna att man saknar tillräcklig kunskap för att upprätta en rehabiliteringsplan för en sjuk medarbetare. Färre än var tionde arbetsgivare tror att kravet kommer att hjälpa till att korta sjukskrivningarna. Till detta ska läggas det faktum att nästan tre av fyra företag är enmansföretag, utan anställda. I denna grupp upplever alltför många att man inte får det stöd från man behöver. Man är då utlämnad till att upprätta en rehabiliteringsplan för sig själv. larmar många företagare om svårigheter att få kontakt med såväl som sjukskrivande läkare för att få hjälp att bedöma huruvida det är troligt att medarbetaren kommer att kunna komma tillbaka innan det har gått . En redan pressad situation riskerar därmed att förvärras av att företagare tvingas välja mellan att chansa på att medarbetaren hinner bli frisk eller att lägga tid och resurser på att upprätta en rehabiliteringsplan som i bästa fall aldrig behöver genomföras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska företagens administrativa börda i samband med sjukskrivningar?
ip · H710118 · 2019-11-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:118 Bättre möjligheter att rekrytera både kvinnor och män till officersyrket av (M) till Försvarsminister (S) har ett stort behov av att kunna rekrytera fler officerare till Försvarsmakten i ljuset av de förslag som finns när det gäller att öka krigsorganisationen och stärka vår försvarsförmåga. Utbildande officerare är en bristvara inom Försvarsmakten och ska vi kunna utbilda allt större kullar av totalförsvarspliktiga så måste luckorna i officerskåren fyllas. Den återaktiverade värnplikten är en viktig åtgärd som leder till en bredare rekryteringsbas för officersyrket. Vi moderater har också pekat på vikten av att arbeta med incitament som till exempel eller utbildning för att öka attraktiviteten i anställningen och på så sätt locka fler att ta anställning som officer. En viktig fråga för att kunna rekrytera fler officerare är att arbeta mer med jämställdhet. Antalet kvinnliga officerare ligger när det gäller såväl kontinuerligt som anställda officerare, enligt Försvarsmaktens årsredovisning . Här finns en stor förbättringspotential. missar försvaret en stor del av den kompetens som finns hos hälften av befolkningen. Mer specifikt finns det en problematik när det gäller vad som händer vid höjd beredskap för familjer med barn där båda föräldrarna är anställda vid . Kommer det då att finnas en fungerande barnomsorg som gör att båda föräldrarna kan tas i anspråk vid sin respektive krigsplacering i händelse av höjd beredskap? Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka möjligheterna för både kvinnor och män att kunna vara officerare i ? Kommer ministern att lägga fram några förslag för att utöka möjligheterna för officerare att kunna kombinera krigsplacering med familjeliv?
ip · H710120 · 2019-11-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:120 antagning till tandläkarutbildningen av (L) till Statsrådet (S) uppmärksammade TV4-programmet problemet med barn och anhöriga till lärare och anställda vid som antagits till tandläkarutbildningen genom förfarandet alternativ antagning, i detta fall genom en kvot som lärosätet beslutat och som innebär att den sökande kan skicka in cv och en uppsats och bli bedömda av en antagningskommitté, som kan kalla till en intervju. Den som klarar dessa steg erbjuds en av de fåtaliga studieplatserna vid utbildningen. Kalla fakta har granskat antagningen . Till hälften av platserna använder man alternativ antagning, och till resterande del sker urvalet utifrån betyg eller högskoleprov. Granskningen visar att det är långt fler anhöriga eller närstående till anställda vid som antas genom processen som sköts av en antagningskommitté jämfört med andelen som antas genom urvalet betyg. Liberalerna ser allvarligt på möjligheten att ovidkommande hänsyn tas vid antagning till högskoleutbildningar. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka slutsatser drar statsrådet och regeringen av rapporteringen gällande antagningar till tandläkarutbildningen? Vilka initiativ har statsrådet och regeringen tagit i anledning av att detta uppmärksammats? Avser statsrådet och regeringen att ta initiativ till en granskning av formerna för antagning till och överväga om förordningen som reglerar kvoten alternativ antagning ska ses över?
ip · H710121 · 2019-11-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:121 Målet om en god mobiltäckning i hela landet av (KD) till Statsrådet (S) () har meddelat att målet att hela landet ska ha tillgång till en god mobiltäckning inte kommer att kunna nås. Detta är ett oroande besked, inte minst för landsbygden som riskerar att halka efter ytterligare i utvecklingen av det digitala samhället. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen för att skynda på utbyggnaden så att målet för en god mobiltäckning i hela landet kan uppfyllas?
ip · H710123 · 2019-11-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:123 Indragen aktivitetsersättning för unga vuxna med funktionsnedsättning av (M) till Statsrådet (S) Enligt nya siffror från redovisade i medierna har antalet unga mellan som har förlorat sin aktivitetsersättning tredubblats . Nästan 1 500 unga vuxna har blivit av med sin aktivitetsersättning . har lika många fått avslag som tillsammans. Det har skett en ökning jämfört med . Den stora förändringen skedde 2017. Det året fick lika många avslag som under de tre föregående åren tillsammans. menar att individerna ska få hjälp av Arbetsförmedlingen att hitta ett jobb, medan Arbetsförmedlingen menar att det inte är möjligt. Enskilda hamnar i kläm, och har medier i uppmärksammat personer i som har hamnat mellan stolarna. Enligt en överenskommelse mellan januaripartierna sker nu stora förändringar hos Arbetsförmedlingen, vilket betyder att man riskerar att än fler får mindre hjälp – i varje fall , innan ett nytt system är på plats. Även om det sägs att de som är funktionsnedsatta inte ska påverkas av omstruktureringen av Arbetsförmedlingen så kan man på goda grunder anta att de påverkas negativt. I det gemensamma samhällskontraktet är det viktigt att samhället inte sviker dem som behöver samhällets stöd mest. FUB och andra viktiga organisationer larmar nu om situationen för unga vuxna med funktionsnedsättning i . LSS dras in som många förlorar sin ersättning, vilket skapar en helt omöjlig livssituation för den unga vuxna med funktionsnedsättning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att unga mellan får sin aktivitetsersättning indragen i så stor utsträckning? Kände statsrådet till den här kraftiga ökningen på för indragen aktivitetsersättning för unga vuxna innan medierna rapporterade om den? Vilken fortlöpande dialog har skett mellan och statsrådet ? En ung vuxen med funktionsnedsättning som får sin aktivitetsersättning indragen – och som enligt Arbetsförmedlingen inte kan få ett subventionerat jobb eller reguljärt jobb – hur ska den personen klara sin försörjning? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder i tjänsten för att säkerställa att unga vuxna med en funktionsnedsättning får den hjälp som de behöver eller den ersättning som är nödvändig för att de ska kunna bo i ett eget hushåll?
ip · H710125 · 2019-11-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:125 Habiliteringsersättning i alla kommuner av (V) till Socialminister (S) är det enbart fyra av landets kommuner som inte betalar ut så kallad habiliteringsersättning till intellektuellt funktionsnedsatta för deras arbete. , , och är de fyra kommuner som inte gör detta. Det statsbidrag som fick igenom förra mandatperioden har alltså haft effekt, men trots att kommunerna får betalt för att införa ersättningen så vägrar fortfarande fyra kommuner att göra det. Ett ovärdigt och respektlöst synsätt då kommunen förväntar sig att individerna ska gå till sitt arbete utan att få ersättning för det. Daglig verksamhet är en viktig sysselsättning och ger ett värde såväl i att vara behövd som att finnas i ett sammanhang och kunna tjäna sina egna pengar. Habiliteringsersättningens storlek varierar kraftigt över landet liksom kvaliteten på den dagliga verksamheten, men ett grundläggande krav borde ändå vara att ersättning betalas ut. Därför vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de fyra kommunerna ska införa habiliteringsersättning? Hur långt har lagstiftningsprocessen kommit för att göra habiliteringsersättningen obligatorisk i kommunerna?
ip · H710127 · 2019-11-14 00:00:00 — Interpellation 2019/20:127 En vätgasstrategi för av (SD) till Statsrådet (S) undertecknade den vätgasdeklaration som presenterade under sitt ordförandeskap. Jag och ser vätgasens potential och välkomnar undertecknandet av deklarationen, men innebär det i sig inte några åtaganden. Statsrådet har även på en skriftlig fråga kring detta svarat att man inte avser att återkomma med några nya förslag kring vätgasteknik. Vätgas kan som energibärare framställas genom fossilfria energikällor och har med hjälp av bränsleceller potential att ge människor världen över bättre livsförutsättningar som naturens resurser tas till vara på ett mer effektivt sätt och det ekologiska fotavtrycket per capita minskar. Enligt vissa bedömningar kan vätgasen svara för närmare en fjärdedel av det totala energibehovet i och ge uppemot 5,4 miljoner arbetstillfällen. Flera länder runt omkring har även kommit avsevärt längre gällande infrastruktur för vätgasfordon. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ till en vätgasstrategi för ?
ip · H710128 · 2019-11-14 00:00:00 — Interpellation 2019/20:128 Nedskärningar i sjukvården av (V) till Finansminister (S) väntas 18 av 20 regioner gå med underskott inom hälso- och sjukvårdsområdet, enligt SKL. Situationen inom sjukvården är svår, resurserna räcker inte till. väntas efterfrågan på sjukvård öka snabbare än skatteintäkterna, och situationen förväntas försvåras än mer. Besparingar väntar runt om i landet. Fyra av regionerna ser sig tvingade att höja skatten. Det är väldigt tydligt att ökningen av det generella statsbidraget på 5 miljarder, varav cirka en tredjedel går till regionerna, är alldeles för snålt tilltaget och kommer att kosta i mänskligt lidande. Redan nu är sjukvården tungt belastad, personalbristen omfattande, personalen lämnar och bristen på vårdplatser är stor. Arbetsvillkoren och arbetsmiljön behöver förbättras men kommer i stället att försämras i form av ökad stress, tyngre belastning och sämre möjligheter till bättre scheman och löner. Detta borde vara ohållbart för alla som säger sig värna sjukvården och välfärden. Det är inte rimligt att sjukvården inte prioriteras av regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern att se till resurserna till sjukvården och regionerna kommer att ökas kraftigt i vårändringsbudgeten?
ip · H710132 · 2019-11-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:132 Yrkesförares trygghet på rastplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) Statsrådet har tidigare svarat på en skriftlig fråga (2019/20:311) om yrkesförarnas oro i samband med parkering på rastplatser. Den studie som Trafikanalys gjorde visar att av yrkesförarna upplever otrygghet när de stannar på en rastplats, och uppgav att de utsatts för brott. Studien är alltså snart och väldigt lite har hänt gällande kampen mot denna typ av kriminalitet. Den oro som förarna ger uttryck för är motiverad med tanke på de risker som är kopplade till att stanna på en rastplats. I statsrådet svar var det särskilt ett stycke jag reagerade på. Texten lyder enligt följande: ”Arbetsgivaren har också ett ansvar för att föraren har en god, inklusive trygg och säker, arbetsmiljö. Det innebär bland annat att arbeta med riskförebyggande åtgärder när det finns risk att en arbetstagare utsätts för våld eller hot om våld.” Självklart ska arbetsgivaren se till att föraren har en trygg och säker arbetsmiljö, både i och utanför sitt fordon, men grundproblematiken anser jag ligga bortom arbetsgivarens ansvar. Det förarna ständigt påtalar i de samtal jag har med dem är att rastplatser ofta är otrygga, smutsiga och att det rör sig fordon och människor på platsen som har helt andra syften än att ta rast eller dygnsvila. Att både åkeriföretag och förare med rätta kan begära mer av ansvariga ministrar och myndigheter torde stå klart för de flesta. Svaret från statsrådet blir därför något märkligt när det hänvisas till arbetsgivarens ansvar. Brottsbekämpning och att lagföra kriminella är ett ansvar som åvilar polis, åklagare och domstol, ingen annan! En arbetsgivare kan omöjligt ta på sig det ansvar som åvilar staten. Även om arbetsgivaren planerar verksamheten på ett sådant sätt att man undviker de platser som är kända för dessa problem kan arbetsgivaren knappast förutse var de kriminella slår till härnäst. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kan ministern förtydliga svaret på frågan gällande kraven på arbetsgivaren och också klarlägga vilka åtgärder staten avser att vidta för att öka tryggheten på rastplatser?
ip · H710134 · 2019-11-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:134 Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Att köpa en bostad är för de allra flesta den största affären vi gör. För oss som konsumenter är det viktigt att vi vet vilka regler som finns kring dessa affärer och vilket skydd man har som konsument. anser att det finns skäl att se över och stärka konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden då det har uppmärksammats några enskilda fall där konsumentskyddet helt klart är bristande. kom en utredning som heter Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31). anser att denna utredning utgör en bra grund för diskussioner och förslag om att förstärka konsumentskyddet inom detta område. Regeringen har dock inte kommit med några förslag utifrån nämnda utredning, och vi efterlyser vad som händer. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har regeringen för avsikt att komma med förslag som stärker konsumentskyddet inom bostadsrättsmarknaden? Har regeringen för avsikt att använda SOU 2017:31 som underlag för eventuella förslag att stärka konsumentskyddet?
ip · H710135 · 2019-11-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:135 Sjukvårdens ekonomi av (V) till Socialminister (S) Det är med stor oro jag har följt den mycket allvarliga utvecklingen inom regionernas ekonomier. 19 regioner beräknas gå med underskott, och detta kommer för deras del att leda till stora nedskärningar. I stället för en mer expansiv politik inom hälso- och sjukvården, som exempelvis hade riktats mot nödvändiga personalsatsningar, satsningar på nödvändig digitalisering, öppnande av stängda vårdplatser, en mer robust primärvård, bättre beroendevård etcetera, blir det i stället en helt omvänd situation i regionerna. Den växande gruppen äldre ökar kostnaderna för både kommuner och regioner eftersom den kräver både äldreomsorg och sjukvård. Den gruppens behov kommer att bli allt svårare att möta med nedskärningar. Dessutom har vi stora kostnader för effektiva läkemedel inom området cancer. Hur ska regionerna kunna svara mot behoven inom avancerad cancervård? Fler och fler regioner har redovisat stora svårigheter att kunna ge den hälso- och sjukvård vi borde kunna förvänta oss i ett samhälle där välfärden har prioriterats; detta kommer att drabba patienter. Den personal som hälso- och sjukvården så väl behöver kommer inte att kunna anställas med en krympande budget. Vi står inför stora nödvändiga satsningar på personal inom hela hälso-och sjukvården. Om inga större satsningar görs på just personalen riskerar vi att förlora många vårdarbetare. Dessutom kommer färre att utbilda sig inom området. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga socialminister : Hur menar ministern att regionerna i en krympande ekonomi ska kunna leverera en hälso- och sjukvård som är patientsäker? Hur menar ministern att regionerna ska kunna behålla och anställa fler inom vårdsektorn? Vad anser ministern om regionernas förutsättningar att öka en nödvändig digitalisering i en krympande ekonomi?
ip · H710136 · 2019-11-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:136 En nationell handlingsplan mot bortförande och bortgifte av barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) 44 barn hade fram blivit bortförda och bortgifta mot sin vilja. Siffran om 44 barn kommer från i , där den nationella stödlinjen för hedersförtryck genom samtal och intervjuer med utsatta och oroliga fått vetskap om dessa barn. Mörkertalet är naturligtvis mycket, mycket större. Även om denna kriminella företeelse har förekommit har skyddsnätet i , ytterst kommunerna, väldigt dålig kunskap om vilka som är i riskzonen, hur många de är och hur man ska arbeta för att förebygga detta brott. Ännu färre är det som vet hur man ska hantera situationen när brottet är fullbordat. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister följande: Är ministern beredd att skyndsamt arbeta fram en tydlig nationell handlingsplan mot bortförande och bortgifte av barn? Vilka åtgärder anser ministern behövs i en sådan nationell handlingsplan för att inget barn i ska riskera att bli bortfört och bortgift?
ip · H710137 · 2019-11-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:137 hantering av konvertiter av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) I tidningen finns en artikel om en ung afghan som åberopar konversion, från muslimsk tro till dito, som asylskäl. I samband med utredningen hos handlades detta av en handläggare i slöja. Konvertiten berättar att han hämmades i sin redogörelse av sin omvändelse då handläggaren uppenbarligen var . Ett rimligt påstående. Det är väl känt att det inom islam finns de som menar att den som lämnar religionen ska beläggas med ett hårt straff, i värsta fall dödsstraff. Artikeln är mot bakgrund av det nya regleringsbrevet som regeringen fattade beslut om överraskande och nedslående. I regleringsbrevet skriver regeringen: ”Myndigheten ska särskilt redovisa ... hur myndigheten säkerställer rättslig kvalitet och likformig tillämpning i asylärenden där religiös uppfattning åberopas.” Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur säkerställer ministern och regeringen att lever upp till det tillägg som gjordes i regleringsbrevet avseende asylärenden där religiös uppfattning åberopas?