ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H71047 · 2019-10-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:47 Januariöverenskommelsen och Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Den växande splittringen mellan januariöverenskommelsens partier samt oklarheten vad gäller dessas omstrukturering av Arbetsförmedlingen blir alltmer uppenbar. Inte minst vid arbetsmarknadsutskottets två senaste sammanträden den 2 respektive , där först Arbetsförmedlingens generaldirektör och sedan, på begäran, arbetsmarknadsminister (S) infunnit sig för att besvara frågor om regeringens planer för Arbetsförmedlingen, har detta framgått med all önskvärd tydlighet. Detta framgår även av de olika motstridiga uttalanden i medierna som gjorts av olika företrädare för januariöverenskommelsens parter, nu senast i . I dessa uttalanden skyller man bristen på tydliga besked och inriktning på allt från övriga parter inom januariöverenskommelsen där man talar om ”ett fullskaligt experiment” till Arbetsförmedlingens nuvarande generaldirektör och M-KD-budgetens marginella justering av Arbetsförmedlingens rekordhöga anslag mot bakgrund av en stark och långvarig högkonjunktur. Förvaltningsanslag kan tilläggas, som inte återställts i vare sig höstbudgeten eller vårändringsbudgeten, där endast en symbolisk förstärkning görs 2021/2022 för införandet av det så kallade utvecklingsåret som ska administreras av Arbetsförmedlingen. Det finns ett växande antal grundläggande frågeställningar kring regeringens omstrukturering av en av största myndigheter som måste besvaras: för arbetssökande, för Arbetsförmedlingens medarbetare, för externa aktörer och för landets kommuner. Besked som måste ges, och ges snart, mot bakgrund av en stigande arbetslöshet. Regeringen har haft på sig. Ett antal av alla dessa grundläggande frågor handlar dels om det i januariöverenskommelsen utlovade systemet, byggt på lagen om valfrihetssystem (LOV) där fristående aktörer ska tävla om uppdragen att förmedla jobben, som ska utgöra själva grunden för hela den framtida Arbetsförmedlingen, dels frågan om kommunernas eventuella roll i detta. nämns inget om kommunernas roll över huvud taget. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Gäller den i januariavtalet formulerade, överenskomna och utlovade inriktningen för en förändrad arbetsförmedling fortfarande? Varför, och på vilket sätt, är just ett system byggt på lagen om valfrihetssystem (LOV) den lämpligaste grunden för den framtida arbetsförmedlingen? Kommer kommunerna att ges en roll i denna modell? Om svaret på den här frågan är ja: Vilken roll kommer detta att vara? Hur ska detta förenas med den modell, byggd på lagen om valfrihetssystem (LOV), som överenskommits och utlovats i januariöverenskommelsen?
ip · H71048 · 2019-10-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:48 Utvecklingsåret av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har inom ramen för januariöverenskommelsen föreslagit ett återinförande av friåret i omdöpt form, numera kallat utvecklingsår, till en kostnad av ca 1 miljard. Satsningen har tidigare kritiserats av forskare, experter, institut och remissinstanser. I tider av eskalerande gängkriminalitet och otrygghet väljer januariöverenskommelsens partier att satsa dubbelt så mycket på friåret som på polisen. Enligt regeringen ska de som kommer i åtnjutande av friåret kunna studera för att kompetensutveckla sig. Övriga studerande i samhället, som ej har av skattebetalarna finansierad ledighet, är ju hänvisade till studiemedelssystemet och dess regler för återbetalning av avbrutna eller icke fullgjorda studier. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Kommer ministern att verka för att samma regler ska gälla för utvecklingsåret som för alla övriga studerande i vad gäller krav på återbetalning för avbrutna eller icke fullbordade studier? Om svaret på ovanstående fråga är nej: Anser ministern att det är rättvist gentemot alla övriga som dels inte får sin studieledighet finansierad av skattebetalarna, dels även omfattas av återbetalningsskyldighet för avbrutna eller icke fullbordade studier, och hur ska det hanteras?
ip · H71049 · 2019-10-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:49 Rättsstatens principer av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En grundförutsättning för rättsstatlighet är rättsväsendets oberoende, vilket innebär att åklagare och domare ska agera utifrån instruktioner och rättskällor och lämna politiska och personliga överväganden utanför. Under ett fullmäktigemöte i en svenk kommun identifierade en fritidspolitiker sig sig själv som åklagare i talarstolen, uttalade sedan brottsmisstankar mot sina politiska motståndare och hotade dessa med fängelse. Åklagaren förklarade sedan att hon konsekvent skulle lägga ned anmälningar i en viss kategori av ärenden, åtala alla anmälare för falsk angivelse och hotade sedan även dessa med fängelse. Detta inte på grund av rättsliga skäl utan baserat på (utifrån den information som gavs vid tillfället) eget tycke. Sist men inte minst pekade hon också ut , mitt parti, som särskild måltavla för den åklagarkammaren där fritidspolitikern arbetar. Jag ser mycket allvarligt på det inträffade. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur säkerställer ministern att rättsstatens principer upprätthålls i verksamhet?
ip · H71050 · 2019-10-16 00:00:00 — Interpellation 2019/20:50 Situationen beträffande politisk frihet och mänskliga rättigheter i av (M) till Utrikesminister (S) Situationen beträffande politisk frihet och mänskliga rättigheter i blir alltmer akut. De tusentals människor som utövat sin rätt till fredliga demonstrationer har mötts av massarresteringar och övervåld. Ledarna för oppositionen sitter fängslade. fortsätter statens kampanj för att radera ut inte bara den politiska oppositionen utan alla former av självständigt civilt samhälle. har det politiska förtrycket trappats upp i . Det har skett genom lagar som brännmärker obekväma organisationer som ”utländska agenter” och lagstiftning mot extremism som är så vag att den kan tillämpas mot till exempel bloggare och fredliga muslimska organisationer. Lagarna kan sedan användas för att trakassera och sätta press, och när detta inte räcker fabriceras brottsanklagelser. Det har också skett genom rent våld – från myndigheter, men också från inofficiella miliser och kriminella, som misstänkts agera på makthavares order eller åtminstone med deras passiva samtycke. Människor som engagerar sig mot miljöförstöring, arbetar för hbtq-personers rättigheter eller avslöjar korruption hotas, misshandlas och dödas. De som ligger bakom attackerna behöver inte oroa sig för påföljder – det råder så gott som fullständig straffrihet. Gränserna för vad som kan göras mot oppositionen och civilsamhället har förskjutits gradvis. En avgörande punkt var mordet på 2015. När en av oppositionens främsta ledare, en tidigare vice premiärminister, sköts ner på öppen gata alldeles intill såg många ett tydligt budskap: Från och med nu är ingen som motsätter sig regimen trygg. Efterspelet, med en undermålig utredning och rättsprocess där fem män dömdes för utförandet men ingen för att ha organiserat eller beordrat mordet, skickade ytterligare en signal om vad man kommer undan med i Putins . Experter har pekat mot presidentens bundsförvant Ramzan – delrepubliken våldsamme diktator – och mot Putins egen säkerhetstjänst som misstänkta. har trappat upp sitt skräckvälde och säkerhetstjänsten stärkt sitt grepp om det ryska samhället. Det finns en rad internationella forum där dessa frågor bör lyftas, till exempel , och FN. Det internationella samfundet måste stå upp för de principer om demokrati och rättssamhälle som den ryska staten åtagit sig att följa genom internationella konventioner och genom sin egen konstitution. Den ryska regimens upptrappning av det politiska förtrycket måste mötas av internationellt motstånd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt arbetar ministern i kontakter med andra länder för att förankra den svenska linjen gentemot och bygga samstämmighet kring mänskliga rättigheter i ? Vad gör ministern inom EU för att se till att unionen pressar den ryska ledningen kring dessa frågor? Är ministern beredd att inom EU verka för en utredning av Nemtsovfallet?
ip · H71051 · 2019-10-16 00:00:00 — Interpellation 2019/20:51 invasion i norra av (KD) till Utrikesminister (S) har vi i , och stöttat kurderna i kampen mot Islamiska staten (IS/Daish). Detta har resulterat i att Islamiska staten har tryckts tillbaka. Tyvärr ser det nu ut som att , som enligt ett flertal analytiker anses ha stöttat Daish, har fått klartecken från att angripa kurderna i . Detta är djupt omoraliskt. Kurderna har kämpat som allierade för att vi alla ska slippa Daish. invasion i norra är dock ett faktum. Kristna assyrier och syrianer samt kurder i norra riskerar att utsättas för extrem förföljelse och etnisk rensning. Det kommer att resultera i nya flyktingströmmar. Kriget kan dessutom komma att tvinga kurderna att släppa de tusentals IS-terrorister som man har internerat. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesminister : Vad gör ministern och regeringen för att motverka det turkiska anfallet mot bland annat kurderna i norra ? Hur agerar ministern och regeringen för att hantera de IS-anhängare och barn som är internerade i kurdiska fångläger?
ip · H71053 · 2019-10-16 00:00:00 — Interpellation 2019/20:53 Antalet mjölkbönder av (KD) till Statsrådet (S) kom ny statistik från om antalet mjölkbönder i landet. Tyvärr visar statistiken att antalet mjölkföretag fortsätter att minska kraftigt. har minskningen i genomsnitt varit . Enligt statistik är vi nu nere på bottensiffran 3 253 mjölkbönder i hela . är det enda land inom EU där invägningen av mjölk minskar. Det sker alltså en minskning av den totala mjölkproduktionen i . har beslutat om en livsmedelsstrategi som talar om att livsmedelsproduktionen och självförsörjningen ska öka. Men siffror visar att det är precis tvärtom. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet och regeringen göra för att hejda den snabba minskningen av antalet mjölkbönder i ?
ip · H71054 · 2019-10-16 00:00:00 — Interpellation 2019/20:54 Tvångsäktenskap och arrangerade äktenskap av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag anser att ingen människa ska tvingas in i ett äktenskap som han eller hon inte själv har valt. Men tyvärr pågår just det även bland svenska medborgare. Det är viktigt att vi värnar om alla människors rätt att själva välja vem de älskar och vem de vill ingå äktenskap med, efter egen fri vilja. riskerar många ungdomar att föras utomlands för att giftas bort, ungdomar som har rätt till skydd mot alla former av övergrepp, såväl fysiska som psykiska. har antalet anmälningar till polisen om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa ökat, så även hedersrelaterade ärenden hos . Av dessa är det bara ett fåtal som leder till dom. Detta är ett svek mot de ungdomar som borde få stöd från samhället. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stoppa tvångsäktenskap och arrangerade äktenskap?
ip · H71055 · 2019-10-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:55 Förtryck och våld i hederns namn av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Trots att hedersrelaterat förtryck och våld har pågått i har regeringen inte vidtagit tillräckligt med åtgärder som fått förekomsten att minska, och ska man också tänka på att mörkertalet är stort. Ofta kommer det fram först i samband med extrema händelser som mord och mordförsök på utsatta unga kvinnor. har flera flickor och kvinnor som sökt hjälp inte fått det stöd som de behöver. Vissa av dem har till och med hittats mördade, trots att det borde vara möjligt att skydda dessa kvinnor. Ett exempel är en kurdisk kvinna i som blev mördad – en kvinna som trots att hon sökt hjälp inte fått det. Det borde vara en självklarhet att dessa medeltida sedvänjor inte hör hemma i dagens . Här ska varje individ respekteras och få växa till det den personen vill. I stället förekommer det fortfarande förtryck och våld i hederns namn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att skydda dessa kvinnor?
ip · H71056 · 2019-10-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:56 Stöd till barn vid vårdnadstvister av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Antalet vårdnadstvister har ökat , vilket antagligen har många orsaker, men det förbättras knappast av gällande regelverk. Förutom det felaktiga tänket att domstolar är bäst lämpade att lösa barns situation finns det många inbyggda brister i regelverket, inte minst att regelverket fokuserar på vårdnad om barnet i stället för på hur barnets behov av föräldrarna bäst ska lösas. En del skrivningar är direkt kontraproduktiva, som till exempel den något märkliga skrivning som kan tolkas som att samarbetssvårigheter ska vara grund för enskild vårdnad och som därmed har gett föräldrar incitament att inte komma överens utan i stället skapa samarbetssvårigheter. Att förändra detta synsätt borde vara högt prioriterat. Trots att vårdnadstvister i allra högsta grad handlar om barnen är det inte sällan just de som råkar mest illa ut och kan hamna i kläm när föräldrarna inte är överens. För att säkerställa att barnets bästa alltid beaktas bör barnet få stöd i vårdnadsprocessen genom en särskild stödperson som är med genom hela processen men som inte behöver delta vid domstolsförhandlingar. Personen kan med fördel utses av socialförvaltningen och är då barnets kontaktperson och stöd under och efter en vårdnadstvist. Jag vill med anledning av detta fråga justitie- och migrationsminister : Hur arbetar ministern och regeringen för att ge barn bättre stöd när föräldrarna har svårt att komma överens?
ip · H71057 · 2019-10-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:57 Ställföreträdarregister och samhällets ansvar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) utlovade den dåvarande justitieministern att lagar som garanterar kvaliteten och begränsar antalet klienter som en ställföreträdare eller god man kan ta på sig skulle införas . Trots att vi nu snart skriver 2020 har fortfarande mycket lite hänt. Ett nationellt register över gode män och ställföreträdare saknas, och därmed är det också svårt att begränsa antalet klienter som en ställföreträdare kan ta på sig. Kommunerna har dessutom överbelastats med nya invånare som saknar föräldrar i och där gode män ska utses. Det svenska systemet var aldrig avsett att användas till stora mängder nya klienter, och därför fungerade det inte särskilt bra. I granskning RiR 2017:33 Tillsyn av ställföreträdare och överförmyndare – Statens bristande ansvar för samhällets mest utsatta är kritiken mot regeringens passivitet tydlig. I granskningen påtalas bland annat dagens totala brist på ansvar för tillsynen. Därför föreslås det i RiR 2017:33 att en utredning ska tillsättas för att utreda hur en central förvaltningsmyndighet kan inrättas med ansvar för tillsynen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När tror ministern att ett nationellt register för ställföreträdare kan finnas på plats? När kan en central förvaltningsmyndighet inrättas? Hur kommer myndigheten att begränsa antalet uppdrag per ställföreträdare?
ip · H71058 · 2019-10-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:58 Kusiners arvsrätt av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns anledning för att ompröva beslutet att ta bort arvsrätten för kusiner. Beslutet är helt enkelt otidsenligt och omodernt. Först och främst har antalet kusiner per person minskat. var det inte ovanligt med sex till tio barn, och antalet kusiner kunde då bli 20–30 stycken. Detta kan jämföras med dagens cirka två barn. Antalet kusiner har därmed sjunkit till att snarare ligga på hanterliga tre till sex stycken. Därmed har ett av argumenten som gjorde att man tog bort arvsrätten för kusiner, att arvet splittrades i väldigt många små delar, nu upphävts. Citat från propositionen 1928: ”Då kusinkretsen ofta är stor och det i dessa fall, då testamente ej föreligger, vanligen är fråga om små kvarlåtenskaper, kommer nämligen arvet att splittras i smådelar.” är det snarare så att den som avlider och inte har närmare släktingar än kusiner som kan ärva också har närmare band till sina kusiner eftersom det är få personer och det är den personens hela släkt. Det är alltså inte jämförbart med en vanlig person med närmare släktingar som också är arvsberättigade. Ett annat skäl till att kusiner inte skulle ärva, som är aktuellt, var svårigheten att spåra kusiner som emigrerat, då en stor del av befolkning hade flyttat utomlands och människor fortfarande drömde om att finna lyckan på andra sidan . är det inte svårt att kontakta kusiner på andra sidan om det skulle behövas och inte heller svårt att överföra pengarna de ärvt. Dock är inte längre ett utvandringsland som vi var , så problemet i sig finns inte. Även Allmänna arvsfonden kan ses som ett skäl till att ge kusiner arvsrätten åter, då denna fond milt sagt inte följt den ursprungliga tanken utan ger pengar till sådant som ligger långt utanför ”uppväxande släktets underhåll och uppfostran”. Fonden har också genom domstolar och advokater roffat åt sig stora summor, där testamenten funnits men ibland haft mindre brister. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern och regeringen för avsikt att se över arvsordningen så att kusiner åter kan få arvsrätt när närmare släktingar saknas?
ip · H71059 · 2019-10-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:59 Elbristen i av Boriana (M) till Statsrådet (S) har elbristen i blivit akut. Flera företag har larmat om att de inte kan expandera för att de inte kan garanteras tillgång till el. Pågen, , Polykemi och Ecolean är några exempel på företag som har avstått från satsningar i miljardklassen för att de har nekats uppkoppling på elnätet. Bostadsbyggandet i är hotat på grund av kapacitetsbristen. Riksdagsledamöter som har tagit upp problematiken med elförsörjningen i i skriftliga och muntliga frågor har fått svaret att farhågorna om elbrist och hotade arbetstillfällen är överdrifter. I intervjuer har representanter för regeringen uppgett att har elöverskott och att det satsas mycket på vindkraftsutbyggnad i hela landet. Man har varit blind och döv för akuta behov till , då energiminister efter ett besök i uppgav att regeringen kommer att ge uppdrag till landshövdingen i att ta fram åtgärder som ska förbättra effekttillgången i . Därför vill jag fråga statsrådet : När kommer landshövdingen i att få uppdraget av statsrådet, och när ska uppdraget vara slutfört? När avser statsrådet att kunna redovisa resultat på att kapacitetsbrist och effektbrist är åtgärdat? Vad är statsrådets besked till de företag som i avvaktan på att kapacitets- och effektbristen åtgärdats inte kan etablera nya anläggningar eller utöka sin produktion?
ip · H71060 · 2019-10-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:60 Infrastruktur i hela landet av (M) till Infrastrukturminister (S) Jag har ställt en skriftlig fråga till infrastrukturministern om regeringen kommer att vidta åtgärder för att uppnå mer rättvisa transportförhållanden för företagare i hela landet. Svaret jag får är en tydlig redogörelse för alla de infrastrukturprojekt och satsningar som den rödgröna regeringen har gjort och har för avsikt att göra. Min fråga kvarstår dock. Det ser inte likadant ut överallt i vårt land, och det har givetvis en rad olika orsaker. Min fråga till infrastrukturministern är egentligen ganska enkel. Om vi ska kunna driva företag och verksamhet i hela landet och ha likvärdiga förutsättningar för transport och infrastruktur kan inte regeringen gömma sig i utredningar, peka på uppdrag att identifiera hinder och skapa löften om satsningar. Det problem jag lyfter fram i min fråga är ett problem som finns här och , och de företag som jag besökt är långt ifrån ensamma med sina utmaningar gällande infrastruktur. lägger Bussgods ned sin verksamhet i , vilket kommer att försämra transportmöjligheterna enormt. Vad jag fått höra kan det finnas en lösning i närtid, men det är högst oklart. Angränsande län – , och – blir givetvis även påverkade av en sådan försämring. Vi har inte samma möjligheter till infrastruktur och transporter i hela landet, och då kan inte regeringen heller påstå att hela landet ska leva. Min fråga till infrastrukturminister är: Avser ministern att skyndsamt se över hur vi ska få hela landet att kunna driva företag utan att hindras av bristfällig infrastruktur?
ip · H71061 · 2019-10-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:61 Arbetsmiljö och psykisk ohälsa av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ser vi en alltmer stressig arbetsmiljö, och vi ska hinna mer och vara mer delaktiga i alla aktiviteter som samhälle, skola och kringorganisationer kräver av oss alla. Det är många som inte klarar av det tempo som vi och vårt samhälle har skapat. Det enda du kan bli sjukskriven ifrån är ditt arbete. Det går inte att bli sjukskriven från ditt liv och ditt livspussel. ökar antalet personer med psykiatriska diagnoser, och av dessa är kvinnor. Vi hittar dessa kvinnor framför allt inom offentlig sektor, och det är en alltmer växande sektor. måste vi ha fler närvarande chefer som kan upptäcka en arbetsmiljö som inte fungerar eller medarbetare som inte klarar av den stress och press som en alltmer krävande arbetsmiljö skapar . Ett exempel är den undersköterska som har arbetat länge inom äldreomsorgen och som vill ge den bästa omvårdnad man kan till sina brukare/patienter. I stället påförs en rad nya arbetsuppgifter kopplade till ett mer datoriserat samhälle, och det blir en för stor stress. Man förväntar sig att undersköterskan ska lägga sitt schema på datorn, rapportera temperatur i kyl/frys och göra alla beställningar av förbrukningsmaterial i ett system som är svårt att hantera. Ja, listan kan göras lång. Det enda denna undersköterska vill göra är att ge den enskilde brukaren vård och omsorg, inte alla de övriga kringuppgifterna. Det är dessa uppgifter som ofta leder till psykisk ohälsa. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Ser ministern de utmaningar vi har med den alltmer ökande psykiska ohälsan inom vår arbetsmiljö, och vad har ministern för åtgärder att ta till?
ip · H71062 · 2019-10-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:62 Svensk vapenexport till av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Svenska vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i ska inte godkännas så länge konflikten pågår. De ärenden som aktualiseras ska prövas utifrån gällande lagstiftning. Denna principiella hållning, som även Liberalerna står bakom, ligger till grund för regeringens prövning av enskilda ärenden utifrån gällande lagstiftning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka övergripande åtgärder är ministern beredd att vidta för att ovanstående ska få genomslag när det gäller export av krigsmateriel till de berörda länderna?