ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H71096 · 2019-10-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:96 Reformer för att öka drivkrafter till arbete av (M) till Finansminister (S) Finansminister instiftade ett mål om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet . har utvecklingen dock gått åt rakt motsatt håll. är nu på runt plats 25 i EU:s arbetslöshetsliga, ett mycket stort tapp sedan tillträdde som minister. återfinns nu i botten tillsammans med länder som , och . Januariöverenskommelsen anger att regeringen ska prioritera att öka drivkrafterna till arbete och att politiken ska bidra till ökad sysselsättning. Men tydliga mål och effektfulla reformer för högre tillväxt och full sysselsättning saknas. Mycket är också höljt i dunkel kring den utlovade skattereformen. ökar arbetslösheten, och allt tyder på att läget i svensk ekonomi är på väg att försämras. Det är tydligt att regeringen inom ramen för januariöverenskommelsen saknar en tydlig plan för vilka åtgärder som bör vidtas för att mildra effekterna av en stundande lågkonjunktur och för att trygga jobben och välfärden. I ett särskilt papper från rekommenderar kommissionen åtgärder som motsvarar att förstärka jobbskatteavdraget för grupper som riskerar att hamna långt ifrån arbetsmarknaden. Att sänka skatten på låga inkomster skulle bidra till att förbättra integrationen genom ökat arbetsutbud och ökad sysselsättning, enligt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Kommer ministern att vidta åtgärder för att öka drivkrafterna till arbete och förbättra integrationen i enlighet med januariöverenskommelsen, genom sänkt skatt på arbete – som även är rekommendation till ?
ip · H71097 · 2019-10-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:97 Effekter av sänkt marginalskatt av (M) till Finansminister (S) Regeringens förslag att avveckla den övre skiktgränsen i den statliga inkomstskatten är en mycket lovvärd och välkommen reform. Skälen för detta är många, varav åtskilliga presenteras i budgetpropositionen. Exempelvis konstaterar den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen: • ”Skatten på arbete sänks för att bidra till jobb och hållbar tillväxt. Den s.k. värnskatten avskaffas, vilket väntas leda till fler arbetade timmar ...” • ”Att den s.k. värnskatten slopas bedöms bidra till en ökad medelarbetstid. Förslaget bedöms stärka redan sysselsatta individers ekonomiska incitament att arbeta fler timmar och att göra lönekarriär. På lång sikt förväntas förslaget leda till fler arbetade timmar och en ökad löneinkomst för dessa individer, vilket i sin tur påverkar BNP positivt.” • ”En skattning baserad på mikrosimuleringsmodellen FASIT pekar på att antalet arbetade timmar i ekonomin kan öka med 7 000 årsarbetskrafter.” • ”Förslaget väntas ha en försumbar effekt på både antalet sysselsatta och antalet arbetslösa personer i ekonomin.” • ”Den långsiktiga självfinansieringsgraden för reformen bedöms ligga .” • ”Det blir också mer lönsamt för dem med de högsta arbetsinkomsterna att på andra sätt öka sina inkomster.” Det borde finnas få skäl att avstå ett förslag som innebär högre sysselsättning och tillväxt, fler arbetande timmar och en 100-procentig självfinansieringsgrad. I tidigare debatter i kammaren har dock finansministern återkommande förnekat och gjort sig lustig över att detta skulle kunna tänkas vara effekterna av sänkta marginalskatter vid den extensiva marginalen. lämnar alltså finansministern in en budget som argumenterar starkt för motsatsen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Står ministern bakom slutsatserna som presenteras i regeringens budgetproposition avseende vilka effekter som ett avvecklande av värnskatten antas få? Om så är fallet, ser ministern att andra likartade positiva effekter kan nås genom andra skattesänkningar på arbete, och i så fall vilka?
ip · H71098 · 2019-10-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:98 Åtgärder för fler sysselsatta av (M) till Finansminister (S) Inför valet gick Socialdemokraterna till val på att skulle ha den lägsta arbetslösheten av EU:s 28 medlemsländer. har utvecklingen dock gått åt rakt motsatt håll. är nu på plats 24 av 28 i EU:s arbetslöshetsliga. återfinns i botten tillsammans med länder som , , och . Januariöverenskommelsen saknar tydliga mål och effektfulla reformer för högre tillväxt och full sysselsättning. Mycket är också fortfarande höljt i dunkel kring den utlovade skattereform som är en del av överenskommelsen. ökar arbetslösheten, och allt tyder på att läget i svensk ekonomi är på väg att försämras. Det är tydligt att regeringen inom ramen för januariöverenskommelsen saknar en tydlig plan för vilka åtgärder som bör vidtas för att mildra effekterna av en stundande lågkonjunktur och för att trygga jobben och välfärden. anges att det ekonomiska utrymme som finns ska användas till att öka drivkrafterna till arbete och bidra till ökad sysselsättning. ”Arbetslinjen gäller”, fastslås ordagrant i januariöverenskommelsen. anges att beskattningen av företag ska ”bli mer gynnsam” och sänkas. Trots detta har finansministern i uttalanden pekat på att företagsskatterna kan behöva höjas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern följande: Hur menar ministern att januariöverenskommelsens förslag bidrar till att öka drivkrafterna till arbete, ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet? Vilka konkreta åtgärder i regeringens ekonomiska politik menar ministern bidrar till att värna arbetslinjen? Vilken beskattning av företag avser ministern att göra mer gynnsam framöver, och hur?
ip · H71099 · 2019-10-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:99 Dödsfall på jobbet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) omkom nio personer i arbetsplatsolyckor. Det är den högsta siffran mätt , enligt . Och trots regeringens nollvision om dödsolyckor på arbetsplatser dog 58 personer på jobbet . Senast fick vi höra hur en 24-årig borrningsarbetare omkom på arbetsplatsen i , och en lastbilsförare från ett utländskt företag omkom i . Utvecklingen går rakt emot regeringens nollvision för att minska antalet dödsolyckor på arbetet. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra utvecklingen med det ökande antalet dödsfall på arbetsplatserna?
· H710100 · 2019-11-19 14:59:17 — Därför ställer vi oss frågan: Är regeringen beredd att se över möjligheten att höja bolånetaket igen så att unga människor får det enklare att komma in på bostadsmarknaden, , innan vi har fått en regering på plats som de facto kan stimulera bostadsbyggandet på allvar genom substantiella regelförenklingar? Där är vi dock inte . Förändringen av bolånetaket skulle kunna genomföras väsentligt mycket snabbare om regeringen bara ville. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Låt oss återigen påminna oss om att vi under en rödgrön regering har haft högre byggtakt än under något enda år av Alliansens vid makten. Detta talar sitt tydliga språk, och jag tycker att interpellanten och övriga debattörer bör ta till sig detta faktum. Det verkar inte som att det riktigt har sjunkit in. Det är viktigt att poängtera att vi har en hög rörlighet på den svenska bostadsmarknaden. Faktum är att vi har nått all-time high när det gäller försålda bostäder. Bara detta år har 142 600 bostäder bytt ägare. Vi har alltså en hög rörlighet på bostadsmarknaden, även detta ett tecken på att vi har en fungerande bostadsmarknad. Det är också viktigt att peka på att prisutvecklingen under den rödgröna regeringen är en helt annan nu än när det var närmast skenande bostadspriser i storstadsområdena, inte minst i , vilket gjorde att drömmen om en lägenhet i till exempel bara blev mindre och mindre realistisk för unga. finns det en möjlighet att komma i kapp. Jag vill också svara på den fråga som kom om investeringsstödet. Jag tycker att det är viktigt att höra med dem som har möjlighet att använda sig av det. SKL, Kommuner och Landsting, har gjort en utvärdering och frågat dem som bygger hur stödet har påverkat. Fyra av tio säger att de inte skulle ha byggt över huvud taget om inte investeringsstödet hade funnits. De hade alltså försvunnit. Tre av tio säger att de hade byggt färre lägenheter. Det hade alltså blivit ett mindre utbud för dem som behöver en bostad. Sex av tio säger att de skulle ha byggt men med en betydligt högre hyresnivå och sämre energiprestanda. Det är otvetydigt så att investeringsstödet har haft en viktig funktion. Det har gått ut till 26 000 bostäder. när vi har en överenskommelse mellan januariavtalspartierna kommer vi att kunna få ett fortsatt byggande av hyreslägenheter som har en rimlig hyresnivå och som människor med en normal inkomst har råd att efterfråga. Jag tycker att det är bra att vi nu har en regering som tar bostadsproblematiken på allvar och som vågar genomföra reformer som kan göra skillnad här och . Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H710102 · 2019-11-04 00:00:00 — Jag har verkat i näringslivet i hela mitt liv - faktiskt närmast de små och medelstora företagen - och det mest påtagliga hindret för tillväxt bland företagen i är bristen på arbetskraft. Vi måste attrahera kompetens, inte bara inom och till hela utan också från andra länder. Vi måste möjliggöra och marknadsföra som ett land som man vill leva och verka i. Då handlar det naturligtvis om attraktiva företag och attraktiva arbetsgivare, men det handlar också om hela vårt välfärdssystem. Det är en väldigt attraktiv modell för många spetskompetenstalanger. Det är precis detta som är ett av de viktigaste uppdragen för - att skapa en bild av som attraherar den typen av personer till vårt land. Jag återkom till det tidigare, och jag återkommer till det igen: Den Sverigebild som arbetar med ska vara saklig och korrekt. Jag ska följa detta mycket noggrant. Som jag har nämnt har jag träffat generaldirektören för , och jag har blivit informerad om att arbetet nu pågår med att se över och förändra informationen. Det är även viktigt att säkerställa att den bidrar till att attrahera inte bara spetskompetens från andra länder utan också utländska investeringar. Det handlar dessutom om att sprida bilden av vår välfärdsmodell runt om i världen. Jag återkommer till att jag kommer att följa det arbetet noga. Jag kommer att noggrant säkerställa att det är hög kvalitet på informationen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H710104 · 2019-11-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:104 Arbetsförmedlingen och kommunerna av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Det pågår en kaotisk avveckling av Arbetsförmedlingens verksamhet, redan innan den omfattande privatisering som skisseras i januariöverenskommelsen har satt igång. Kostnaderna för detta kaos betalas av Arbetsförmedlingens personal som har fått en mycket svår arbetssituation, av många arbetslösa som har fått svårare att ta del av Arbetsförmedlingens tjänster samt av många av landets kommuner, som ju i sista hand har ett ansvar för alla invånare i kommunen. Ordföranden i SKL, (M), påpekar i en artikel att ”staten behöver också ta ansvar för sina egna verksamheter, exempelvis stoppa den reträtt från glesbygden som Arbetsförmedlingen gör – med kännbara negativa konsekvenser för många kommuner”. Kommunalrådet (S) i är ännu tydligare när han kommenterar kaotiska reträtt: ”Det är fördjävligt rent ut sagt det som händer. Vi räknar med att vårt försörjningsstöd ökar med som en direkt effekt av att Arbetsförmedlingen skär ned.” är det ännu helt öppet hur utformningen av arbetsmarknadspolitiska tjänster ska se ut i ett utlovat LOV-system, särskilt när det gäller kommuner där kommersiella aktörer inte ämnar etablera sig. Regeringen har utlovat en utredning av de juridiska svårigheterna med att kommuner ska kliva in i sådana situationer. Men de kommande ekonomiska villkoren förefaller dunkla, utöver att ”kommuners eventuella medverkan är frivillig och sker på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen”. Regeringen och stödpartierna har först underlåtit att tillskjuta Arbetsförmedlingen nödvändiga förvaltningsanslag under innevarande år. har man prioriterat stora skattesänkningar framför att ge kommunerna nödvändiga resurser för att upprätthålla en god välfärdsnivå. Ovanpå detta läggs alltså en tung börda på redan ansträngda kommunekonomier. Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att redovisa någon bedömning av de merkostnader som situationen på Arbetsförmedlingen redan har åsamkat kommunerna genom minskad service, närvaro och förutsägbarhet? Avser regeringen att återkomma med budgetkompensation till kommunerna för dessa merkostnader och de merkostnader som kan väntas framöver i och med Arbetsförmedlingens avveckling?
ip · H710105 · 2019-11-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:105 Det statliga bolaget av (M) till Näringsminister (S) Metria bildades genom att verksamhet i det statliga lantmäteriet knoppades av. Efter omfattande analysarbete fann regeringen att det inte fanns några skäl till att staten skulle kvarstå som ägare till Metria. Bedömningen gjordes att konkurrenssituationen på marknaden som helhet inte skulle komma att försämras vid ett förändrat ägande. Metria bedömdes inte heller ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. röstade ja till att sälja . beslutade att bolaget skulle avvecklas genom likvidation (prop. 2016/17:181 Statligt ägda bolag i omvandling). Swedesurvey hade innan detta beslut togs redovisat stora förluster. Metrias rörelseresultat 2018 var lägre än 2017, och bolagets lönsamhets- och utdelningsmål nåddes inte . visar att bolaget mitt under en högkonjunktur med omfattande investeringar i bostäder och infrastruktur har en svag utveckling. Nettoomsättningen för uppgick till , vilket är lägre än samma kvartal föregående år. Resultatet (ebitda) uppgick till . Det totala kassaflödet uppgick till –25,4 miljoner (–10,4), varvid kassaflödet från den löpande verksamheten belastade med –22,8 miljoner (–8,7). Resultatet uppges påverkas främst av lägre intäkter från en av Metrias största kunder, beroende på att den har fått kraftigt reducerade anslag. Med hänsyn till resultatet har Metria enligt rapporten initierat ett besparingsprogram för att återställa lönsamheten. Metrias svaga ekonomiska resultatutveckling samt en omsättningsminskning på jämfört med inger farhågor om att Metria inte kommer att nå uppställda lönsamhets- och utdelningsmål . Mot bakgrund av beslut om försäljning är mina frågor till näringsminister : Varför har regeringen inte hittat en köpare till detta statliga bolag? Vad är ministerns och regeringens bedömning om lönsamhets- och resultatmålen avseende Metria? Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit sedan beslut om att sälja Metria? Hur bedömer ministern att Metria kan utvecklas med en aktiv och skicklig ägare som har motsvarande verksamhet som en kärnverksamhet? Vilka ekonomiska risker föreligger för staten med att i avvaktan på försäljning kvarstå som ägare till Metria? När bedömer ministern att försäljningen kan vara genomförd i enlighet med beslut ?
ip · H710106 · 2019-11-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:106 Långsiktiga effekter av sänkt skatt på arbete av (M) till Finansminister (S) Med regeringens budget avskaffas nu den så kallade värnskatten. Regeringen själv lyfter ett antal effekter som värnskattens avskaffande medför, exempelvis att det kan väntas leda till fler arbetade timmar motsvarande ca 7 000 årsarbetskrafter och bidra till ökad medelarbetstid. Enligt regeringen förväntas skattesänkningen bidra positivt till bnp, och regeringen anger även att ”den långsiktiga självfinansieringsgraden för reformen bedöms ligga ”. införde regeringen en avtrappning i jobbskatteavdraget för vissa inkomster över ca , med en avtrappningstakt på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Givet de slutsatser som ministern har redogjort för kopplat till värnskattens avskaffande i budgeten, hur stor långsiktseffekt anser ministern att avtrappningen av jobbskatteavdraget har på offentliga finanser?
ip · H710109 · 2019-11-08 00:00:00 — Interpellation 2019/20:109 Förbifart av (M) till Infrastrukturminister (S) Förbifart är ett infrastrukturprojekt av stor vikt för hela landet. kommer att avlasta Essingeleden som är hårt trafikerad och bidra till att öka tillgängligheten och förkorta restiderna i hela , som är en av viktigaste arbetsmarknadsregioner. Förbifarten skapar nya möjligheter för kollektivtrafiken med snabba bussförbindelser mellan södra och norra delar. Eftersom projektet stärker möjligheten att resa runt i stället för igenom den förväntas trafikmängd och utsläpp minska i de centrala delarna av staden. Den rödgröna regeringen har en historia av att agera ansvarslöst när det kommer till Förbifart . stoppade man bygget av projektet trots vetskapen om att detta var i strid med vilja. Projektet återupptogs , men totalt sett kan stoppet ha kostat skattebetalarna helt utan någon nytta. hävde kontraktet med den entreprenör som bygger bergtunnlarna i E4 Förbifart , med förseningar och fördyringar som konsekvens. har vi fått besked från att projektet kommer att försenas med och fördyras med . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur har detta kunnat ske? Vad kommer det att innebära för andra infrastrukturprojekt? Vilka åtgärder kommer infrastrukturministern att vidta för att minimera skadeverkningarna av förseningen?
ip · H710110 · 2019-11-08 00:00:00 — Interpellation 2019/20:110 Arbetsmiljö och arbetsvillkor för Samhallanställda av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) har sedan starten spelat en viktig roll för många människor med olika typer av funktionsnedsättning och för den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Verksamheten är förstås inte problemfri, och det finns skäl för staten att kontinuerligt följa upp utvecklingstendenser och förekommande kritik. Detta inte minst eftersom de som har störst behov av att arbete fungerar väl ofta själva befinner sig i en utsatt situation på arbetsmarknaden och gentemot myndigheter. Jag har under mina riksdagsår tagit upp frågan för regeringen. hade jag en interpellationsdebatt med dåvarande närings- och innovationsministern . Debatten hölls mot bakgrund av en serie artiklar i tidningen , där det framkom att Samhallanställda hade arbetat under anmärkningsvärt svåra och potentiellt farliga förhållanden. Ministern tog då initiativ till ett möte med flera berörda fackliga organisationer, som hade uttryckt stark kritik, och utlovade en skarpare dialog med ledningen för . De uppgifter som når mig tyder på att det dessvärre finns mycket kvar att ta tag i. Tidningen har bland annat rapporterat om extremt varma förhållanden (uppåt ) på ett tvätteri i där Samhallanställda arbetat. Inget separat lunchrum fanns att tillgå, så de anställda fick äta i värmen, i lukten av avföring från smutstvätten. De mest iögonfallande problemen åtgärdades först efter påstötningar från skyddsombudet. Samma tidning rapporterade även om missförhållanden vid en av verksamheter i , om trånga personalutrymmen och avsaknad av duschar och vilrum. Detta ordnades senare upp efter skyddsombudets anmälan enligt 6 kap. 6 a § AML och efterföljande hot om vite. Det är förstås glädjande att skyddsombudens viktiga arbete leder till förbättringar. Men det är alarmerande att detta över huvud taget kunnat ses som lämpliga arbetsplatser – i synnerhet för den utsatta grupp som anvisats till . Något som beskrevs uttryckligt i Dagens Arbetes artikelserie , som även återkommer i Fastighetsfolkets artiklar och som jag också själv har erfarit vid egna möten med Samhallanställda, är anställda som inte vågar uttala sig mer offentligt, därför att de uppfattar att det då finns en risk för omplacering som drabbar dem negativt. Detta är något som enligt min mening bör tas på stort allvar. Det går inte att ensidigt förlita sig på den bild som företagsledningen ger av situationen, och det är naturligtvis heller inte säkert att hela bilden finns där. Med tanke på det speciella uppdrag som har, och de särskilda behov av trygghet och stabilitet som de Samhallanställda har, bör man göra en särskild översyn av arbetsmiljö och arbetsvillkor för de anställda på . Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att vidta något initiativ för att initiera en översyn eller utredning för att med lämplig metodik kartlägga arbetsmiljö och arbetsvillkor för anställda vid ?
ip · H710111 · 2019-11-08 00:00:00 — Interpellation 2019/20:111 Utvecklingstid av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen ska införa utvecklingstid. Reformen påminner om det tidigare ledighetsexperimentet friår, som avskaffades 2007 av alliansregeringen. Fullt friska människor fick utöva rekreation för miljardkostnader för svenska skattebetalare. ska en ny variant införas fast med mer inslag av kompetensutveckling. avsätts för att därefter femdubblas . Detta som arbetslösheten stiger i . Regeringens viktigaste vallöfte 2014 var att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet , men utvecklingen har gått åt rakt motsatt håll. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : På vilket sätt bidrar ett friår/utvecklingstid till att nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet ? Vilka yrkesgrupper bedömer ministern kommer att komma i beaktande för utvecklingstid? Vilka yrkesgrupper bedömer ministern kommer inte att kunna ansöka om utvecklingstid beroende på kompetens, erfarenhet med mera hos den person som ska ersätta den som är på utvecklingstid? Räknas enbart kurser som är studiemedelsberättigade eller kommer även bristyrkeskurser upphandlade av Arbetsförmedlingen att vara aktuella för deltagare som genomgår utvecklingstid? Bedömer ministern att målet om EU:s lägsta arbetslöshet är möjligt för att nå till ?
ip · H710112 · 2019-11-08 00:00:00 — Interpellation 2019/20:112 Arbetsmiljö och psykisk ohälsa av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ser vi en alltmer stressig arbetsmiljö, och vi ska hinna mer och vara mer delaktiga i alla aktiviteter som samhälle, skola och kringorganisationer kräver av oss alla. Det är många som inte klarar av det tempo som vi och vårt samhälle har skapat. Det enda du kan bli sjukskriven från är ditt arbete. Det går inte att bli sjukskriven från ditt liv eller ditt livspussel. ökar antalet personer med psykiatriska diagnoser, och av dessa är kvinnor. Vi hittar dessa kvinnor framför allt inom offentlig sektor, vilket är en alltmer växande sektor. måste vi ha fler närvarande chefer som kan upptäcka en arbetsmiljö som inte fungerar eller medarbetare som inte klarar av den stress och press som en alltmer krävande arbetsmiljö skapar . Ett exempel är den undersköterska som har arbetat länge inom äldreomsorgen och som vill ge den bästa omvårdnad man kan till sina brukare/patienter. I stället påförs en rad nya arbetsuppgifter kopplade till ett mer datoriserat samhälle, och det blir en för stor stress. Man förväntar sig att undersköterskan ska lägga sitt schema på datorn, rapportera temperatur i kyl/frys och göra alla beställningar av förbrukningsmaterial i ett system som är svårt att hantera. Ja, listan kan göras lång. Det enda denna undersköterska vill göra är att ge den enskilde brukaren vård och omsorg, inte alla de övriga kringuppgifterna. Det är dessa uppgifter som ofta leder till psykisk ohälsa. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Ser ministern de utmaningar vi har med den alltmer ökande psykiska ohälsan inom vår arbetsmiljö, och vad har ministern för åtgärder att ta till?