ip · H610121 · 2019-03-07 00:00:00 — Interpellation 2018/19:121 Konsumentinformation av (M) till Statsrådet (S) Som konsumenter har vi , tack vare en stor mångfald och ett stort utbud av produkter, möjligheter att göra många val. Inte minst tack vare internet har vi möjlighet att snabbt och enkelt via olika handelsplatser handla produkter som inte fanns tillgängliga för oss tidigare. En effektiv konkurrens i detaljhandeln innebär med en mångfald av aktörer att priserna hålls lägre och att utbudet kan bibehållas. Det finns ett stort intresse för var maten kommer ifrån och vad den innehåller. Många detaljhandelskedjor har egna märkesvaror, EMV. Här är information till oss konsumenter begränsad. och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna anger de allmänna regler som gäller. Reglerna ska tillämpas på alla livsmedel som är avsedda för konsumenten, och detta gäller även handelns egna märkesvaror (EMV-produkter). Men det är dagligvarukedjorna själva som ansvarar helt för varans kvalitet och innehåll. Ofta finns det ingen som helst information till oss som konsumenter trots regelverken för EMV-produkter. Som konsument vet man inte av vem produkten är tillverkad eller var den är tillverkad. Det man i bästa fall kan få veta är att det står på förpackningen vilken kedja som har tillverkat produkten. När man köper bröd i en butik så kan det lukta gott och nybakat – men varifrån kommer bakeoffprodukten? Bidrar mitt köp till att hålla det svenska jordbruket igång och till öppna landskap i , eller kommer brödet från andra länder? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur anser statsrådet att konsumenter ska kunna göra aktiva och medvetna val av EMV-produkter om det inte står vem som är tillverkare och information om ursprungsland? har frågat mig hur jag anser att konsumenter ska kunna göra aktiva och medvetna val av EMV-produkter om det inte står vem som är tillverkare och finns information om ursprungsland. God information är en förutsättning för att konsumenter ska kunna göra medvetna och hållbara val. Det finns ett stort intresse för var maten kommer från och vad den innehåller, och det visar även interpellation i och med att han har frågat mig om samma sak i en skriftlig fråga. Jag svarade då att de allmänna regler som gäller för märkning av livsmedel inom unionen, och således även i , återfinns i och rådets förordning nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, den så kallade informationsförordningen. Reglerna ska tillämpas på alla livsmedel som är avsedda för konsumenter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer För färdigförpackade livsmedel är det till exempel obligatoriskt att ange bland annat ingrediensförteckning, näringsdeklaration och kontaktuppgifter till livsmedelsföretaget som ansvarar för livsmedelsinformationen. Lagstiftningen gör således ingen skillnad på om det handlar om handelns egna märkesvaror, så kallade EMV-produkter eller leverantörernas märkesvaror, så kallade LMV-produkter. När det gäller livsmedel som inte är färdigförpackade, såsom bake-off-bröd som tar upp i sin interpellation, är det enbart obligatoriskt att informera om livsmedlet innehåller allergena ingredienser och processhjälpmedel. Övriga uppgifter är det upp till medlemsstaterna att anta nationella bestämmelser om. Enligt föreskrifter (LIVSFS 2014:4) ska information ges om det efterfrågas av konsumenten om bland annat ingredienser, kontaktuppgifter till företaget som tillagat eller förpackat livsmedlet och uppgift om ursprungsland för vissa livsmedel. När det gäller information om ursprungsland kompletteras de allmänna reglerna i informationsförordningen av bestämmelser i andra regelverk. är det obligatoriskt att ange ursprungsland för nötkött, kött av gris, fjäderfä, får och getter, fisk - då anges fångstområdet - färsk frukt och färska grönsaker inklusive svamp, vin, olivolja och ägg. Detta gäller oavsett om det är EMV- eller LMV-produkter. Vill ett medlemsland införa nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsmärkning på fler produkter måste det anmälas till i enlighet med informationsförordningen. Det finns alltid en möjlighet att komplettera de obligatoriska bestämmelserna genom att frivilligt ange ytterligare information under förutsättning att den är korrekt och inte vilseledande. I har vi till exempel den frivilliga ursprungsmärkningen "Från ". kan konsumenter hitta symbolen för märkningen "Från " på bland annat mejeri- och charkprodukter samt färdigförpackat bröd, och det gäller både för EMV-produkter och LMV-produkter. Jag vill avsluta med att säga att jag tycker att det är viktigt att konsumenter kan göra medvetna och hållbara val oavsett om det handlar om EMV-produkter eller LMV-produkter. Tack, statsrådet, för svaret! Jag vill börja med att hålla med statsrådet om att det här är en viktig fråga för oss konsumenter. Den är så viktig att jag har med mig ett antal partimedlemmar från som sitter på läktaren och som naturligtvis är engagerade i konsumentfrågor. Vad har försvarspolitik, försvarsberedskap och en ofredssituation med den här interpellationen att göra? Det kanske till och med har mer med den att göra än vad vi kan tro. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När vi går in i en butik , oavsett om det är , Ica eller någon annan kedja, är det viktigt för oss konsumenter att kunna göra medvetna och aktiva val. En produktgrupp som har vuxit snabbt i butikerna är bake-off, och jag var själv inne i en Icabutik i går där det luktade nybakat i hela butiken. När man köper det brödet kanske man inte tänker på att brödet kanske inte alls är från och gynnar svenskt lantbruk. Den bake-off som jag köpte i butiken i går kanske är från ett lågkostnadsland någonstans i . Det behöver inte vara fel på de produkterna, herr ålderspresident. Man ska naturligtvis köpa det man vill och det man tycker är gott. Men det är viktigt att konsumenter kan göra ett aktivt och medvetet val. Det är svårt att göra det när det inte märks ut från vilket land produkten kommer. Jag tycker att statsrådets svar är passivt när hon säger att vi inte kräver det i . Hon hänvisar till att man ska anmäla det till EU. Och får man väl göra det. Det finns också andra aktiva verktyg som ett statsråd skulle kunna ta initiativ till att använda. Ett är att föra ett resonemang med kedjorna. Detaljhandelskedjorna är inte fler än att man kan föra ett resonemang med dem och säga att det är viktigt att vi konsumenter har möjlighet att få den informationen. Vad händer om svensk brödproduktion slås ut? Vad händer om bageri efter bageri försvinner? Vad händer om brödproduktionen blir för centraliserad, om vi har några stora bagerier kvar i någon del av ; vad händer i en ofredssituation om ingen längre bakar bröd lokalt? Jag behöver naturligtvis inte upplysa statsrådet om det här, men det kan finnas andra som inte tänker på att om det frysta brödet ska fraktas från till måste det finnas transportmöjligheter upp till . Det har varit och är en styrka i att vi har många små, lokala och regionala bagerier. Det gör både att vi kan köpa bröd som har transporterats lagom långt och att vi i en ofredssituation skulle ha tillgång till en sådan viktig och väsentlig sak som mat. På vissa områden är vi konsumenter väldigt aktiva och medvetna, till exempel när det gäller kött. Det säger statsrådet också i svaret. Många konsumenter gör ett aktivt val och vill bara köpa svenskt kött. Man vet att det är dyrare, men djurhållningen är bättre. Man gynnar det svenska lantbruket och väljer att köpa svenskt. Andra hushåll väljer att köpa dansk fläskfilé. Det är inget fel med det. Men man har i alla fall gjort ett aktivt val. Det är ett problem med kedjornas EMV-produkter och bake-off att det inte är tydligt för oss konsumenter varifrån produkterna kommer. Jag tycker att man som konsument ska få veta var det är tillverkat och av vem. Tack, , för att du har ställt den här interpellationen! Tack också för att du utvecklade ditt resonemang. Givet hur den var ställd från början var det inte helt tydligt exakt vad som efterfrågades. Vi börjar i änden där du började, med kopplingen till försvarspolitik och därmed till ett svenskt, nationellt behov av att säkerställa att vi är tillräckligt självförsörjande för att klara kris eller krig. Det är en fråga som för tillfället står högt upp på den politiska agendan. Den diskuteras i många utskott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Utifrån mitt perspektiv och ansvarsområde finns det två frågor som är speciellt viktiga och som vi hanterar. Det är mat och dricksvatten. När det gäller mat har vi i första hand hanterat frågan inom ramen för livsmedelsstrategin. Den syftar till att öka den inhemska produktionen på all mat, inte bara vete eller spannmål som vi pratar om här. Det har vi gjort i dialog med i första hand branschen men också med andra samhällsaktörer, exempelvis Försvarsmakten och de delarna i fråga om vad som krävs på de områdena. Målet och syftet är tydligt. Fokus i den gamla strategin, som jag tror kommer att vara en bärande del även om vi kommer att bygga ut och vässa den i handlingsplan nummer två, har varit att säkerställa att man kan producera mer hemma. Det gör man både genom att satsa på att öka förädlingsvärdet och genom att öka produktionen. Det ska gå att sälja på en marknad i fredstid och ha tillräckligt stora volymer och lönsamhet i den processen. Jag kan bara konstatera att är en liten marknad, även för mat. Det innebär att det är viktigt att ha en tydligare exportstrategi kopplad till livsmedel. Det kommer kanske att vara den främsta grunden när vi tittar på möjligheten att säkerställa att man kan producera med god lönsamhet i . Därmed kan vi få tillräckligt stora volymer och ha beredskap i händelse av att vi blir avskurna från omvärlden, av vilket skäl det än må vara. Det är ett gediget och omfattande arbete som måste vara långsiktigt. Jag kan hålla med om ingång att det är viktigt att konsumenter kan göra medvetna val. Här vill jag igen lyfta fram det frivilliga alternativet "Från ". Det har fått enormt stort genomslag . Aktörerna och branscherna märker frivilligt upp sina varor. De har också konstaterat att det ger ett mervärde som innebär att de kan ta bättre betalt för sina produkter, eftersom kunderna vill ha svenskt. Jag tror att det är 9 200 produkter som omfattas - jag kan ha lite fel. Alltifrån spannmål till grönsaker och kött omfattas av den frivilliga märkningen. Jag tycker att det är en i alla fall i första hand bättre väg att gå än att införa regler, vilket är det alternativ vi pratar om. Regler har en tendens att leda till att det blir dyrt och krångligt för företagen. Jag och , eller åtminstone våra partier, brukar tycka att det är en dålig sak. Vi brukar också tycka att regler är något vi ska ha mindre och inte mer av. Frivillighet, i alla fall när det fungerar, är i stort sett alltid att föredra. När det gäller att vi ska ha konkurrenskraftiga spelregler för näringslivet är jag och statsrådet helt överens. Vi ska inte ha nya pålagor och kostnader. Vi måste tvärtom minska regelkrånglet och förbättra villkoren för det svenska näringslivet. Att på en produkt, där det ändå finns en text på baksidan, skriva vem som har tillverkat den och i vilket land är däremot en synnerligen liten förändring. Den kostar inte heller pengar. Etiketten ska ändå tryckas. Jag roade mig med att vara konsument. Av konkurrensskäl gick jag till en Coopbutik och en Icabutik. Jag försökte vara en aktiv konsument och tittade på utvalda produkter. Där kunde det till exempel stå: Tillverkad för Coop . Det är naturligtvis viktig information. Jag är ju i en Coopbutik. Men det är kanske inte den konsumentinformationen jag behöver när jag ska välja mellan två produkter. En kan vara tillverkad för Coop och billigare än en märkesvara som kanske är gjord i . Det är den sortens information det handlar om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tror inte att det vore alltför belastande för i det här fallet Coop att komplettera med en textrad där det står: Tillverkad för Coop i av någon. Jag tror att det vore överkomligt. Jag tycker också att det bra att branschen själv tar initiativ på området. Jag noterar till exempel att bagare konditorer har tagit fram en branschöverenskommelse där medlemsföretagen har kommit överens om till exempel hur mycket fullkorn ett fullkornsbröd ska innehålla och vad som krävs för att ett bröd ska få klassas som stenugnsbakat. Det är otroligt bra när branschen själv tar initiativ och kommer överens om olika saker. Precis som statsrådet sa blir det långvarigt och långsiktigt när det är branschen som gör en sak, och branschen själv är naturligtvis mest insatt i vad som gäller. När svenska bagare nu har kommit överens om vad som är ett stenugnsbakat bröd och vad som är fiber är det viktigt att alla aktörer i livsmedelsbranschen anammar den branschöverenskommelsen. När jag går in i min livsmedelsbutik, till exempelvis för att köpa bake-off, ska jag alltså kunna lita på att informationen är jämförbar. Jag tror att regeringen och våra myndigheter skulle kunna vara lite mer aktiva här. Det vore bra för oss konsumenter att, till exempel när det gäller bake-off, i brödhyllan kunna se att till exempel den bake-off som finns där kommer från . Jag tror inte att det skulle vara särskilt ansträngande eller kostsamt. Det betyder inte att jag tänker avstå från att köpa den. Men jag vill i alla fall vara medveten om var produkten kommer från, ifall jag köper den. Det vore värdefullt. Det här är viktigt. Som statsrådet och jag är helt överens om är det viktigt av försvarspolitiska hänsyn och vid en ofredssituation. Vi ska kunna äta och dricka även i en sådan situation. Men det är också viktigt utifrån konkurrenskraften för det svenska näringslivet. När vi påför regler och kostnader, till exempel höjs skatterna för näringslivet med 60 miljarder, blir produkterna från lite dyrare. Då är det viktigt att vi konsumenter kan göra medvetna och aktiva val. EMV-produkter, det vill säga egna märkesvaror, tar större och större andel av butikernas försäljning. Det behöver fortfarande inte vara fel, men man ska i varje fall kunna vara medveten om varifrån produkterna kommer och vem som har tillverkat dem så att jag som konsument kan veta och ha den kunskapen. Både jag och , liksom de flesta andra politiker, utgår från att det i normalfallet inte är så komplicerat när man vill införa något nytt som inte finns. Detta är nog också något som både jag och har haft synpunkter på i omvänd riktning när det handlat om någon annans förslag. Alla former av regler som införs för att säkerställa något bör var väl avvägda gentemot nyttan. Det måste vara den grundläggande principen. Jag tror inte att man ska låta lura sig, även om det känns väldigt lockande att säga att vi absolut ska införa märkningar på dessa saker eftersom det är jätteviktigt att vi producerar svenskt. Jag kan starkt sympatisera med denna åsikt, men jag tror inte att man ska låta lura sig att tro att det inte innebär en regelbörda och en kostnad om detta görs. Detta måste vägas mot en nytta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer nämnde att man har tittat på och gjort egna överenskommelser om hur mycket fullkorn som fullkornsbröd ska innehålla. Ska man ha en märkning måste den vara kvalitetssäkrad. Då måste man avgöra hur stor andel av brödet som är producerad i och hur stor del som är producerad någon annanstans. Det hela är betydligt mer komplicerat än vad det ser ut vid första anblicken. Jag kan bara konstatera vilka fakta vi så här långt har på bordet. Jag läste upp en lång lista över saker och ting som ingår i sådant som enligt ska vara ursprungsmärkta. EU har också tittat på exempelvis spannmål och även en lång rad andra produkter som inte ingår i olika förordningar som reglerats av EU. Man har tittat på detta. har man konstaterat att nyttan, så som man kan bedöma den , inte motsvarar den ökade kostnaden och regelbördan som det skulle innebära för producenterna. Jag har ingen anledning att ifrågasätta denna del. Däremot tittar vi noga på och följer utvecklingen på området. Vi har konstaterat att det finns ett antal länder som har valt att informera till EU att de utökar ursprungsmärkningen på andra produkter än de som är reglerade i EU-förordningen. Det handlar exempelvis om , , och . Det absolut vanligaste är mjölk- och charkuteriprodukter. Där ser jag liten anledning för svensk del att göra detsamma givet att i stort sett hela detta sortiment i är anslutet eller kan ansluta sig till frivillig märkning. Detta är ganska enkelt. Det blir betydligt mer komplicerat när det gäller produkter som innehåller flera olika typer av ingredienser, till exempel bröd. I ett sådant läge tror jag att det är väldigt viktigt att man fortsätter med information. Jag tycker, återigen, att det frivilliga alternativet som har är bra. För den konsument som vill göra ett medvetet val finns det i sortimentet hos åtminstone både Coop och Ica - i varje fall när jag har handlat i dessa butiker - sällan eller aldrig bara deras egna produkter. Det finns även andra produkter som är märkta "Från ". Detta innebär att man kan göra ett val att köpa från . Min rekommendation till den som vill vara säker på att gynna svenskt jordbruk eller svensk produktion av vilket livsmedel som helst att alltid välja något som har märket "Från ". Statsrådet och jag är helt överens om att vi ska värna svensk livsmedelsproduktion och att vi som konsumenter behöver hjälp för att göra aktiva och medvetna val. Vi ska, herr ålderspresident, vara medvetna om att detaljhandelskedjorna har en oerhört stor makt. Jag tror inte att det finns någon enskild fabrikant som säljer till någon av de stora livsmedelstjänsterna som i något läge skulle vara i ett överläge eller i en starkare position än vad till exempel Coop eller Ica är. Detaljhandelskedjorna styr med järnhand. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tror därför att det är en politisk uppgift att föra resonemang med detaljhandelskedjorna. I vissa fall måste nog också denna församling lagstifta - regeringen måste ta fram förslag på lagstiftning - för att underlätta för oss konsumenter. Det finns nämligen producenter som vill sälja, konsumenter som vill göra aktiva och medvetna val och kedjor som, förmodligen fullt rationellt, ser att de kan få mycket högre lönsamhet på egna märkesvaror. Produkterna kommer ju ofta från lågkostnadsländer där man inte ställer samma krav på livsmedelsproduktionen som vi i vårt land gör. Jag använde ett väldigt näraliggande exempel där det just nu sker en kraftig strukturomvandling på grund av bland annat bake-off-produkter som kommer från lågkostnadsländer. I värsta fall försämrar dessa produkter villkoren dramatiskt för bageriprodukter i . Detta skulle i sin tur i en ofredssituation kunna leda till att rätt många av oss skulle gå hungriga, eftersom det då inte skulle finnas något bröd. Vi slår dessutom ut den svenska bonden när han eller hon inte får sälja till den svenska brödtillverkaren. I grund och botten verkar vi dock vara överens. Det kanske mer handlar om hur vi ska nå målet. Jag tror att regeringen har all anledning att se på frågan och att ta initiativ. Tack för en bra och viktig interpellation, ! Jag tror, precis som , att det finns en ganska stor samsyn i frågan. Det gäller både vikten av att ha en politik som möjliggör för det svenska jordbruket att inte bara finnas kvar utan också kunna utvecklas. Livsmedelsstrategin är vårt absolut främsta verktyg när vi just nu jobbar med dessa frågor. Vi gör det i en nära dialog med branschens organisationer. Till detta kan en diskussion som förs högt på den politiska dagordningen kopplas, och den rör just det som är försvarsrelaterat. Man tittar på hur man kan stärka civilförsvaret på en rad olika områden. Där ingår både mat och dricksvatten. Om det finns anledning, och vi ser att det krävs, att komma med ytterligare förslag kommer regeringen självklart att göra det. Vi är väldigt angelägna om att ha en bra politik på området. Jag är även väldigt angelägen om att den har en bred politisk förankring, för jag tror att det är nödvändigt med långsiktiga spelregler för det här. Vad gäller de synpunkter som lyfte fram i sitt sista anförande och som handlar om detaljhandelns makt delar jag hans bild av att det kan finnas anledning till dialog. Vi kommer självklart att i denna och andra frågor ha en dialog med alla branscher som på olika sätt påverkar situationen när det gäller att säkerställa att vi både och på lång sikt har goda villkor för landets bönder. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.