ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H610198 · 2019-04-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:198 Studiero av (M) till Utbildningsminister (S) genomförde Skolinspektionen för 17:e gången . presenterades en rapport med ett urval av resultaten med fokus på trygghet, studiero, stöd och stimulans. Dessa är grundläggande områden som påverkar elevers lärande i undervisningen och därför centrala i granskningen, enligt Skolinspektionen. Omkring en av tio elever upplever att hen inte känner sig trygg i skolan, och så många som tre av tio elever i årskurs 9 anser att lärare och elever inte respekterar varandra. Studiero hör till de frågeområden i som i högst utsträckning får negativa svar. Tre av tio elever upplever att de inte har studiero på lektionerna, och sämst är upplevelsen i årskurs 9 där en av tre elever svarar att studieron inte är bra. Den bild som framkommer i är mycket oroande, och man kan inte hävda att utvecklingen går åt rätt håll. Med anledning av ovan anförda vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att vända utvecklingen och förbättra studieron i skolan?
ip · H610199 · 2019-04-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:199 Behovet av en långsiktig migrationspolitik av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har tagit ett stort ansvar för asylsökande. Vi är fortfarande ett av de länder i EU som tar emot störst antal asylsökande per capita. Till detta kommer anhöriginvandringen och vidarebosättningar. brottas med ett stort integrationsmisslyckande med bland annat utanförskap, kriminalitet, arbetslöshet och bostadsbrist som följd. Alltför många barn får aldrig se sina föräldrar gå till jobbet. Att i det läge vi befinner oss nu gå fram med förslag som ökar invandringen är djupt oansvarigt. Migrationspolitiken måste framöver vara stram och hållbar och tydligt kopplad till hur integrationen fungerar – eller snarare inte fungerar. Trots det föreslår regeringen, tillsammans med Liberalerna och , en mer omfattande anhöriginvandring. Dessutom stipulerar januariöverenskommelsen att dessa partier ska driva på för en ny humanitär skyddsgrund inom ramen för den kommande parlamentariska utredningen. har sagt att den kommande parlamentariska utredningen enbart ska se över ett fåtal frågor, såsom permanenta och tillfälliga uppehållstillstånd samt den nya humanitära skyddsgrunden. Det innebär i så fall att man helt bortser från behovet av en bred översyn av svensk migrationspolitik. menar att det krävs en omfattande utredning där en rad frågor måste behandlas. Det handlar bland annat om anhöriginvandring, medborgarskap, kvalificering in i välfärden och återvändande. är det tid att ta ansvar för en långsiktig migrationspolitik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern och regeringen att återkomma med direktiv till en parlamentarisk utredning om migrationen? Är regeringen beredd att i en sådan utredning ta ett brett grepp om hela migrationspolitiken?
ip · H610200 · 2019-04-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:200 Konsekvenserna av gymnasielagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vi får nu rapporter om de allvarliga konsekvenserna av gymnasielagen, som S-MP-regeringen drev fram. Det rör sig om unga män som står utan bostad, tvingas bo på gatan och utnyttjas av kriminella gäng. Kommunerna står villrådiga inför hur de ska hantera situationen. Även från socialdemokratiska kommunalråd hörs kritiken. Det allvarliga läget kan knappast komma som en överraskning. Det rör sig om en lagstiftning som fick sällsynt skarp kritik från remissinstanser och Lagrådet. Inte minst vad gällde bristen på konsekvensanalys. Gymnasielagen har lett till ca 6 000 uppehållstillstånd för vuxna personer som saknar skyddsskäl. Den riktar sig till unga vuxna som fått, eller skulle ha fått, ett utvisningsbeslut. De får nu i stället stanna i – inte för att de har skyddsbehov utan för att de studerar eller haft för avsikt att studera på gymnasiet. För att få permanenta uppehållstillstånd måste de som omfattas av lagen få jobb och egen försörjning efter färdiga studier. Den som inte klarar detta ska då utvisas efter att ha varit i . Det moraliskt riktiga och humana i detta kan ifrågasättas. Lagen riskerar snarare att bli en långvarig utvisning, vilket påtalats av bland andra . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka utvärderingar har regeringen gjort gällande konsekvenserna av gymnasielagen, och vilka slutsatser har regeringen dragit av dessa?
ip · H610201 · 2019-04-18 00:00:00 — Interpellation 2018/19:201 Kompetensutvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Problemet med kompetensutvisningar fortgår. På nyhetssajten Entreprenör rapporterades om en forskare vid som ska utvisas från enligt en dom från migrationsdomstolen i . Migrationsdomstolen bekräftade därmed beslut . Att forskaren inte får förlängt uppehållstillstånd, och därmed utvisas, beror på att han bedrivit delar av sin forskning i . Domen är överklagad, och Migrationsöverdomstolen har beviljat prövningstillstånd. Det finns därmed en möjlighet att domen ändras. Forskaren har dock haft att förhålla sig till beslutet om utvisning. I en intervju säger en av forskarens handledare vid att projekten inte har kunnat slutföras, eftersom forskaren inte fått resa tillbaka till för att göra de avslutande experimenten. Det är absurt att forskare utvisas från för att delar av forskningen har bedrivits i ett annat land. ska vara ett attraktivt land för kompetent arbetskraft, drivna företagare och duktiga studenter. Då kan sådana här beslut inte förekomma. Det har gått drygt slöts mellan Socialdemokraterna, . Däri anges: ”Problemet med kompetensutvisningar måste lösas.” har dock från den socialdemokratiskt ledda regeringen, som tillträdde och vars politik bygger på bland annat januariöverenskommelsen, inte redovisats några politiska initiativ för att kompensutvisningarna ska få sitt slut. Mina frågor till justitie- och migrationsminister är Vilka åtgärder vidtar regeringen och ministern för att forskare inte ska utvisas från för att de bedrivit delar av sin forskning i ett annat land? När i tiden kommer den lösning på problemet med kompetensutvisningar som aviserades i januariöverenskommelsen att vara på plats?
ip · H610203 · 2019-04-24 00:00:00 — Interpellation 2018/19:203 Partipolitik av lärare i skolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Vi menar att vår demokrati förutsätter att stat och kommun förhåller sig partipolitiskt neutrala i sin tjänsteutövning. Tjänstemän ska tjäna staten eller kommunen. Likaså ska inte lärare, som vanligtvis är anställda av en kommun, under sin arbetstid bedriva partipolitisk propaganda. Det är en demokratisk grundförutsättning. En följd om vi accepterar partiska lärare på våra skolor är att varje parti eller block kommer att tillsätta sina lärare/tjänstemän och avskeda motståndarnas, likt Erdoğan i . Det kom under valrörelsen rapporter från elever att lärare inför valet hade talat om för sin skolklass att SD var något dåligt som hotade demokratin, medan övriga partier var okej, speciellt de till vänster. Vi vill påtala att det inte är frågan om en rapport här, utan en lång rad rapporter. Vi i SD i utbildningsutskottet gjorde ett skolbesök i en Stockholmsförort, och där framkom det, förmodligen genom en felsägning av personal på skolan, att lärare inför vårt besök hetsat elever mot oss inför besöket. Detta fick till följd att en del elever bar sig mycket illa åt vid vårt besök. Självklart ska skolan undervisa elever i hur vår demokrati fungerar, vad de olika partierna står för och demokrati som begrepp. Men i demokratibegreppet ingår det att människor ska få ta ställning självständigt, och det verkar ha fallit bort på vissa håll. Statens och kommunernas tjänstemän ska inte tala om för medborgarna vilka de ska rösta på och vilka de inte ska rösta på; det går emot själva idén med demokrati. Självklart får tjänstemän i stat och kommun engagera sig i vilket parti de vill på sin fritid. Det ingår också i demokratibegreppet. Men på betald arbetstid gäller något annat. Då ska man inte driva partipolitisk propaganda gentemot medborgarna. Det ingår, menar vi, i lärarrollen att lärarna ska hålla sig objektiva och sakliga under arbetstid och under lektionstid. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Tänker ministern vidta några åtgärder mot problemet att tjänstemän och lärare agerar partipolitiskt i sin tjänsteutövning? Kan en variant av tjänstemannaansvar vara en väg att komma till rätta med problem som detta?
ip · H610204 · 2019-04-24 00:00:00 — Interpellation 2018/19:204 Höjning av skatten på bensin och diesel av (M) till Finansminister (S) Inför valrörelsen tyckte (S) att bensinskatten inte behövde höjas mer. Sedan har finansministern höjt skatten på drivmedel hon suttit i regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur mycket ska skatten på bensin och diesel höjas?
ip · H610205 · 2019-04-25 00:00:00 — Interpellation 2018/19:205 Flygskatten och driftsstöd till flygplatser i av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringen införde förra mandatperioden en nationell flygskatt som sedan togs bort i M-KD-budgeten. Regeringen tänker nu återinföra flygskatten. Som ett försök att mildra de ekonomiska konsekvenserna för flygplatser i avsatte regeringen en summa pengar som kompensation för minskade intäkter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur mycket pengar avsattes och hur mycket av dessa pengar betalades sedan ut till flygplatserna i ?
ip · H610206 · 2019-04-25 00:00:00 — Interpellation 2018/19:206 Kompensation till flygplatser i vid återinförd flygskatt av (M) till Infrastrukturminister (S) När regeringen förra mandatperioden införde en flygskatt kompenserades flygplatserna i med en summa pengar. När regeringen nu återinför flygskatten är frågan om flygplatserna i kommer att kompenseras aktuell igen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur tänker regeringen kompensera flygplatserna i vid återinförd flygskatt?
ip · H610207 · 2019-04-25 00:00:00 — Interpellation 2018/19:207 Transportstöd i av (L) till Infrastrukturminister (S) Enligt ett beslut från kommer det driftsbidrag för färjeled som går till godstrafiken i att avvecklas . Bidraget täcker en stor del, , av kostnaden för att frakta varor och gods ut till skärgården. Godstransporterna är avgörande för att skärgården ska fortleva eftersom det inte finns några fasta landförbindelser till öarna. Till skillnad från skärgården i kommun finns inte heller några färjeförbindelser som staten ansvarar för. Det är som upphandlar transporterna och Styrsöbolaget som genomför dem. Omkring 5 000 personer bor ute på öarna året om, och uppskattningsvis dubbleras befolkningen . finns dessutom stora expansiva planer för skärgården. På många av öarna byggs det nya bostadsområden. ökar turistnäringen; antalet människor som tar sig ut till skärgården för att se det vackra kultur- och naturlandskapet ökar . Med tanke på vad som händer på de olika öarna riskerar beslut att sätta alltför mycket på spel. De faktiska konsekvenserna av beslutet är svåröverskådliga. En sannolik effekt är emellertid att den generella kostnadsnivån ute i skärgården ökar när en betydande del av finansieringen till godstrafiken upphör. En förändrad prisbild kommer att slå hårt mot enskilda människor och näringslivet. Vi vet alla vad som kan hända med mindre samhällen när den lokala matbutiken tvingas lägga ned. Landsbygdsdöden är ett mycket allvarligt problem, och det vore en tragedi om regeringen skulle se mellan fingrarna i det fall drabbas av den. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturmininster : Vad kommer ministern och regeringen att göra för att beslut inte ska ha en negativ inverkan på samhället i ?
ip · H610208 · 2019-04-25 00:00:00 — Interpellation 2018/19:208 Kostnaderna för regeringens klimatpolitik av (M) till Finansminister (S) Politiska förslag kan utformas utifrån många olika hänsyn. De flesta regeringar i har försökt balansera olika intressen mot varandra och inte minst försökt hantera de fördelningspolitiska effekterna av politiken. I grunden handlar det om sammanhållningen i ett land. Men hur har regeringen tänkt när det gäller skatter och subventioner inom ramen för klimatpolitiken? Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Har ministern ochregeringen inom ramen för den ekonomiska politiken försökt att fåklimatpolitikens kostnader och satsningar att bäras lika över landet och i såfall hur?
ip · H610209 · 2019-04-25 00:00:00 — Interpellation 2018/19:209 Klimatpolitikens kostnader av (M) till Finansminister (S) Regeringens klimatpolitik har fått mycket kritik för att vara dyr och ineffektiv. Elcykelpremier, elbilsbonus och en hel del annat har kostat mycket pengar som klimatnyttan får sägas vara mycket begränsad. Detsamma gäller exempelvis flygskatten, som har mycket liten klimatnytta som de negativa effekterna för kommunikationerna är desto större. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister :
ip · H610210 · 2019-04-25 00:00:00 — Interpellation 2018/19:210 Kronans styrka av (M) till Finansminister (S) Under tid som finansminister har den svenska kronan tappat mycket i värde jämfört med de flesta andra valutor. Den som reser utomlands märker det alltför tydligt. Det som importeras till blir dyrare. Den svaga svenska kronan har dessutom inneburit att det blir rea på den svenska börsen för utländska investerare. Finansministerns politik har gjort till ett relativt sett fattigare land under hennes år. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Tycker ministern att det är ett problem att kronan blivit så svag som den är , och avser ministern att vidta några åtgärder i sammanhanget?
ip · H610211 · 2019-04-26 00:00:00 — Interpellation 2018/19:211 Klimatlagen och mobilitet av (M) till Infrastrukturminister (S) Enligt klimatlagen, som trädde i kraft , ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser . Som etappmål på vägen dit ska växthusgasutsläppen från inrikes transporter, exklusive flyg som ingår i EU:s handelssystem med utsläppsrätter, minska jämfört med utsläppsnivån . presenterade ett pm om vägtrafikens koldioxidutsläpp . Biltrafiken har enligt haft ungefär samma utsläpp medan utsläpp från tung trafik ökat något . skriver i sitt pm om hur utsläppsmålet ska nås genom tekniska åtgärder på fordon och bränslen samt att det ”kombineras med en minskning av personbilstrafiken på 10–till 2030 jämfört med ”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser ministern på förutsättningarna för mobilitet oavsett transportslag i hela landet? Avser ministern att ge i uppdrag att kartlägga hur mobiliteten i hela landet kan säkerställas, även i områden där det finns begränsningar i kollektivtrafiken efter 2030? Kommer ministern att vidta några åtgärder för att de som är i behov av personbil fortsatt kommer att ha den möjligheten under rimliga förutsättningar?
ip · H610212 · 2019-04-26 00:00:00 — Interpellation 2018/19:212 Ungas möjligheter till bostad av (M) till Statsrådet (MP) Det är viktigt att regeringen för en aktiv bostadspolitik som möjliggör för fler att få sin första bostad. I en undersökning med namnet Hur vill unga bo och varför? som genomförts av och Ungdomsbarometern har man frågat var unga människor helst vill bo, och resultatet är mycket tydligt. Något som också är väldigt tydligt är att behöver 800 000 fler hem för att lösa boendebehovet till 2030, vilket är en tuff utmaning som behöver lösas. Mellan och genomförde en online-undersökning via Ungdomsbarometern där 2 989 unga mellan svarade på frågor om deras framtida boende. På frågan om hur unga vill bo när de etablerat sig på arbetsmarknaden svarar de flesta villa () följt av bostadsrätt (). Hyresrätten kommer på tredje plats (). Nästan ingen vill bo i andra hand () eller dela lägenhet med en kompis (). Att bo i en bostadsrätt har blivit mer populärt . vill var tredje ung bo i en bostadsrätt. Ett vanligt svar i undersökningen till varför man vill bo i en bostadsrätt är att det är en bra investering, att det är billigare och att det är ett sparande eftersom ”man betalar till sig själv”. Ett annat svar är att man anser att en bostadsrätt ger trygghet och frihet, med större möjlighet att inreda och bestämma själv. För fyra av tio unga är en villa ett mål och en livsdröm. Några typiska svar är att en villa anses ge större frihet, vara något eget, skapa större avstånd till grannar och ge en känsla av att få göra precis som man vill. En villa tycks också ingå som en del av ungas idealbild om familjeliv. Flera svarande uppger att de själva växt upp i hus och att det därför känns naturligt att själv flytta till en villa när de bildar familj. Tillgång till trädgård, större ytor och en passande miljö för barn och hund är vanliga motiv. Unga som bor på landsbygden är mer positiva till att bo i en villa framför en lägenhet. Att bo i en bostad som man själv äger och framför allt i en villa är alltså de flesta ungas önskemål och vilja. Det är bostadsministern och regeringen som har möjligheten att föra en sådan politik för att det ska blir möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet uppfattningen att det är viktigt att många har möjlighet att äga sin egen bostad? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att underlätta för fler unga att äga sin bostad? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra för fler unga att äga sin bostad? Vilkaåtgärder vidtar statsrådet för att underlätta för att det ska byggas flerbostäder till unga? Vad är de viktigaste förklaringarna till att bostadsbyggandet beräknas rasa när det skulle behövas byggas 800 000 fler bostäder för att lösa bostadsbehovet till 2030?
ip · H610213 · 2019-04-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:213 Ahmadreza Djalali av (V) till Utrikesminister (S) är det den iranske forskaren och svenske medborgaren greps i . Han anklagades för spioneri, utan att några bevis presenterats, och dömdes han till döden. i Evinfängelset i har Ahmadreza Djalalis hälsa allvarligt försämrats, och han är märkt av sjukdom och de tuffa förhållanden han lever under. Myndigheterna nekar honom sjukvård utanför fängelset. Ahmadrezas advokat greps , anklagad för “spridande av propaganda mot systemet”, “publicering av lögner” och “störande av den allmänna ordningen”. De iranska myndigheterna har en lång historia av att trakassera advokater som representerar individer som sitter fängslade av politiska orsaker, däribland samvetsfångar. Jag träffade Ahmadreza Djalalis . Hon bor med deras två barn i . Jag tror inte att jag behöver beskriva vilken fruktansvärd situation de lever under och hur svår deras tillvaro är. Regeringen har agerat i fallet och bland annat krävt att dödsstraffet inte verkställs. Amnesty uppmanar de iranska myndigheterna att ge Ahmadreza Djalali vård utanför fängelset, upphäva dödsdomen och frige honom. instämmer i dessa krav och menar att måste göra allt för att Ahmadreza Djalali ska frisläppas. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Vilka ytterligare initiativ avser ministern att ta för att se till att Ahmadreza Djalali får vård utanför fängelset, att hans dödsdom upphävs och att han friges?
ip · H610214 · 2019-04-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:214 Kommunala åtgärder för återvändande IS-terrorister av (SD) till Socialminister (S) Islamiska staten har stått för några av de mest fruktansvärda grymheter som förekommit . Man har mördat spädbarn, bränt människor levande och sålt unga flickor från mördade familjer som sexslavar. Medieuppgifter gör gällande att drygt 150 av de svenska medborgare som stridit för terrorsekten har valt att återvända till . uppfattning är att det vore moraliskt förkastligt och farligt att låta dessa människor gå fria. Deras återvändande orsakar stor oro bland medborgarna. Enligt en kartläggning av har en tredjedel redan dömts för brott. har tidigare krävt att också de som reste till IS innan den nya lagstiftningen om samröre med terrororganisationer trädde i kraft ska kunna dömas för detta. Regeringen har inte hörsammat dessa krav. Man har inte heller velat öppna möjligheten att frånta dessa människor deras medborgarskap så att de i varje fall kan utvisas från . meddelade kommun att man tänker förvägra IS-återvändare försörjningsstöd. Motiveringen är att man inte vill att de bosätter sig i kommunen. I brist på åtgärder från regeringens sida har detta blivit ett verktyg för lokalpolitiker som vill agera för att minska risken för att IS-terrorister bosätter sig i deras kommuner och skadar kommuninvånarna. Lagstiftningen ger inte kommunerna någon möjlighet att fullfölja ett sådant ställningstagande. För det fall IS-terroristen väljer att överklaga kommunens beslut till förvaltningsrätten kommer utfallet sannolikt att bli att dennes rätt till försörjningsstöd fastställs. Jag vill med anledning av detta fråga socialminister följande: Kan ministern och regeringen tänka sig att föreslå förändringar i reglerna för försörjningsstöd så att kommuner ges lagstöd för att neka bidrag till IS-terrorister? Kan ministern i det fall regeringen inte är beredd att föreslå ändringar motivera varför återvändande IS-terrorister ska uppbära försörjningsstöd?
ip · H610215 · 2019-04-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:215 Trygga familje- och jourhem av (M) till Socialminister (S) kunde vi återigen höra medierapportering om barn som farit illa i familje- och jourhem. Programmet Kaliber uppmärksammade P4 och P4 granskning av ett familjehem som bedömts vara olämpligt. Det handlar bland annat om dömda familjemedlemmar. Trots det placerade flera kommuner barn där. Vi mäter och väger våra barn på BVC när de är små, och i skolan följer vi upp deras kunskaper genom betyg och kunskapskontroller samt deras välmående via elevhälsan. Men när det gäller placerade barn, som av olika anledningar inte kan bo med sin familj, släpper vi taget. Placerade barn är väldigt utsatta i sin situation, ännu mer utsatta än barn som far illa hemma hos de biologiska föräldrarna. Familjehemsföräldrarna kan vara de enda vuxna som barnet har i sin närhet, och skulle han eller hon bli utsatt av dem kan det vara svårt att våga berätta. Barnet är medveten om sin aktuella situation men vet inte vad som kan vänta vid en ny placering; det kan ju vara något ännu jobbigare. Exemplen där placeringarna i jour- och familjehem gått fel är många. Men det finns självklart också helt fantastiska familjer som stöttar och lever tillsammans med den nya eller tillfälliga familjemedlemmen. Problemet är just att vi inte följer upp vilka familjer som fungerar bra och vilka som inte gör det. Vi vet heller inte vilka familjer, över kommungränserna, som har dessa uppdrag, och deras kvalitet följs inte upp mer än av enskilda handläggare. Då kan det gå riktigt illa, som i exemplet Kaliber rapporterar om. har regeringen beslutat om ett åtgärdspaket för trygga HVB (hem för vård och boende) och särskilda ungdomshem. I åtgärderna ingår en bred översyn av Statens institutionsstyrelses (Sis) verksamhet samt uppdrag till Inspektionen för vård och omsorg () att analysera dels utredningar av barn- och ungdomsärenden, dels situationen på samtliga HVB-hem och på de särskilda ungdomshem som drivs av Sis. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Har ministern och regeringen för avsikt att komma med förslag för att även trygga familje- och jourhem, och hur ser de i så fall ut? Hur tänker sig ministern och regeringen att ska komma till rätta med olämpliga placeringar av barn? I vilken utsträckning arbetar ministern och regeringen för att säkerställa att samtal förs mellan kommuner för att undvika att barn placeras i familjer som andra kommuner bedömt som olämpliga?