ip · H610171 · 2019-04-04 00:00:00 — Interpellation 2018/19:171 förslag om stärkt likvärdighet av (M) till Utbildningsminister (S) Svensk skola ska ge alla chansen. När skolan fungerar som bäst är den en motor för social rörlighet. Det innebär att var och en får möjlighet att förverkliga sin fulla potential. Alla elever får inte den chansen . Likvärdigheten i svensk skola har försämrats . I har elevernas socioekonomiska bakgrund större betydelse för kunskapsresultaten, jämfört med snittet bland . Det är en allvarlig utveckling. Alla elever, oavsett vilken skola de går i, ska ges möjlighet att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. I regeringsförklaringen sa statsminister att alla elever måste få en ärlig chans i skolan och att ”förslag för ökad likvärdighet genomförs”. föreslår en rad åtgärder för ökad likvärdighet och minskad skolsegregation. Bland förslagen finns möjlighet till lottning i översökta kommunala skolor och att ersätta kötiden som antagningsprincip till fristående skolor med lottning. Kommissionen föreslår också att skollagen ska stipulera att huvudmännen ska verka för en allsidig social sammansättning. Regeringen gick fram med ett lagförslag om detta vilket röstades ned av en riksdagsmajoritet . Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser utbildningsministern att genomföra förslag om stärkt likvärdighet, i enlighet med vad statsministern aviserade i regeringsförklaringen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig om jag avser att genomföra förslag om stärkt likvärdighet i enlighet med vad statsministern aviserade i regeringsförklaringen. Den försämrade likvärdigheten i svensk skola är en mycket allvarlig utveckling som måste stävjas. skolkommission tillsattes med uppdraget att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. överlämnade 2017 sitt slutbetänkande Samling för skolan, SOU 2017:35. När det gäller skolsegregationen framhäver att resultatskillnaderna mellan grundskolor ökar starkt. Ökningen förklaras av att skillnaderna mellan skolors elevsammansättning utifrån familje- och migrationsbakgrund ökar. Denna ökade uppdelning av skolor riskerar att leda till försämrad likvärdighet i form av ökade kvalitetsskillnader mellan skolor. Den innebär också att det viktiga värde som ligger i att elever med olika bakgrund möts i skolan urholkas. föreslår i sitt slutbetänkande en nationell strategi för att skapa ett robust skolsystem. Förslagen ska gynna samtliga elever, och målet är att alla elever ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. påpekar att åtgärder som syftar till att minska skolsegregationen och öka de finansiella förutsättningarna för en likvärdig skola kräver närmare överväganden. tillsattes därför en utredning som har i uppdrag att arbeta vidare med förslag och bland annat analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Det är viktigt att förändringar i skolan är långsiktigt hållbara. Regeringen kommer därför att invänta utredningens redovisning och därefter ta ställning till förslagen om bland annat placering, mottagande och urval till skolor. Min ambition är att åstadkomma en mer likvärdig skola, där barn och elever med olika bakgrund möts. Det är dock av största vikt att redan nu genomföra insatser för att öka likvärdigheten i skolan. Flera av förslag har redan börjat genomföras. Ett exempel på detta är det nya statliga stödet för förstärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Stödet uppgår 2019 till och ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Av januariavtalet framgår att detta statliga stöd ska förstärkas. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att i en rapport efter att ha granskat lämnat ett antal rekommendationer för ökad likvärdighet och minskad skolsegregation. Jag kan konstatera att slutsatser i flera avseenden överensstämmer med den beskrivning av den svenska skolan som presenterat och att flera av rekommendationerna ligger i linje med pågående utredningar och åtgärder. Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret, även om jag inte riktigt tycker att jag får det exakta svaret på den fråga jag ställde. Det är dock glädjande att vi är överens om att det, som statsrådet påpekar, är otroligt allvarligt med skillnaderna i kvalitet mellan våra skolor i och att segregationen i svensk skola ökar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den viktigaste åtgärden för att minska skolsegregationen och för att elever ska kunna lämna utanförskap och göra klassresor är att satsa på en skola som verkligen rustar eleverna med rätt kunskaper. Dessvärre ser vi stora skillnader i resultat mellan skolor i . Vi har fantastiska skolor med goda resultat och erfarna och behöriga lärare, där eleverna får gedigna kunskaper och kan göra klassresor och rustas för en framtid där alla ges chansen. Men vi har också skolor som år dras med dåliga resultat, stök och oordning i klassrummen, en stor andel obehöriga och oerfarna lärare, där eleverna riskerar att dras in i ett livslångt utanförskap. Det är fullständigt oacceptabelt. Skolor som inte klarar av sitt uppdrag trots insatser och hjälp ska inte få fortsätta. Vi moderater har föreslagit att vi ska ta fram nationella kvalitetskrav för att vi ska kunna utvärdera kvaliteten i våra skolor. Skolinspektionen ska granska skolorna, och de skolor som inte når upp till kraven ska man teckna ett kunskapskontrakt med, tillsammans med , med krav på åtgärder men också med stöd och hjälp. Då kan vi säkerställa att alla skolor håller en rimlig kvalitet. De skolor som inte håller tillräckligt hög kvalitet efter insatser och hjälp måste vi kunna fatta beslut om att stänga. I svaret noterar jag att statsrådet inte delar den ingång i frågan om skolsegregation som jag beskriver. Statsrådet resonerar i stället i termer av vikten av en blandad elevsammansättning och talar till och med om lottning av elever till olika skolor. Det är viktigt att konstatera att den största anledningen till skolsegregationen är boendesegregationen. Den forskning som finns visar att det fria skolvalets utformning i mycket liten del bidrar till att förstärka skolsegregationen. I stället är problemet att det är för få elever som gör ett aktivt skolval. Det fria skolvalet möjliggör att elever kan välja en annan skola än den närmaste skolan i bostadsområdet. Vi måste få fler elever att göra ett aktivt val. Vi måste förmå elever i socioekonomiskt utsatta områden att i högre grad göra aktiva och välgrundade val. Med mer information och information på många språk går det att göra detta. Vi ser till exempel i kommun, där man införde aktivt skolval, att resultatet blev att eleverna i det socioekonomiskt mest utsatta området gjorde det bäst underbyggda skolvalet. föreslår aktivt skolval, och det är också ett av förslag för ökad likvärdighet. Jag återkommer då till min fråga, där jag undrar vad regeringen egentligen menar. Statsministern sa i regeringsförklaringen att förslag för ökad likvärdighet ska genomföras. Men vilka konkreta förslag menade han då? I budgetdebatten här i sa också finansministern att man nu genomför förslag för stark likvärdighet. Vilka förslag ska genomföras? När vi diskuterar den ökande skolsegregationen brukar vi diskutera utifrån två olika linjer. Den ena linjen handlar om vad vi som politiker kan göra för att motverka effekterna och hantera de negativa effekterna av att skolan har blivit så uppdelad. Där diskuterar vi partierna emellan inte helt olika saker. Vi talar om olika former av resultattillskott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Från regeringens sida har vi aviserat att vi ska fortsätta med det likvärdighetsbidrag som är helt nytt och unikt och faktiskt tar större hänsyn till elevernas behov än vad tidigare statsbidrag har gjort. Vi diskuterar hur vi ska säkerställa att vi motverkar en pedagogisk segregation, som man ibland talar om, det vill säga att de mest erfarna lärarna sällan finns i de skolor där behoven är som allra störst. Vi talar också om att man ibland måste lägga ned skolor. Det är något som jag inte är främmande för. När en skola har blivit så segregerad att man inte klarar av att bedriva en bra undervisning och man har kommit till vägs ände kan det vara bättre att lägga ned skolan än att tillföra resurser. Så gjorde man till exempel i , där ett antal skolor har lagts ned. De resultaten har inte varit entydigt negativa, tvärtom. Men likheterna upphör när vi närmar oss hur vi ska hantera det förhållandet att vi har en alldeles för stor segregation, till att börja med. På vilket sätt ska vi åtgärda roten till det onda, nämligen den ökande uppdelningen mellan olika skolor? Ja, här blir de politiska skillnaderna mycket, mycket större. För min del är det fullkomligt självklart att vi ska motverka också det som skapar en ökande segregation mellan elever och mellan skolor. säger att forskningen hävdar att skolvalet, så som det är uppbyggt, har en väldigt liten del i att skapa segregation. Jag skulle nog vilja säga att forskningen är mycket mer nyanserad på den punkten än vad hävdar. Faktum är: När vi införde det system för skolval som vi har i kom , den fristående organisation i som granskar ekonomiska frågor, med en fullkomligt förödande kritik av upplägget i de reformerna. Den kritiken formulerades i en rapport som den dåvarande regeringen tyvärr inte tog någon som helst hänsyn till. Jag kan rekommendera att läsa den rapporten, som på ett nästan otäckt sätt förutspår de problem som vi nu har sett komma i den segregerade svenska skolan. Jag tycker att det är en ansvarsfull politik att hantera effekterna av den ökande segregationen, men det är en mindre ansvarsfull politik att inte bry sig om orsakerna till den ökande segregationen i den svenska skolan. Där måste vi ta i de frågor som handlar om styrningen av skolan. Det är precis de frågor som statsministern talade om i regeringsförklaringen och precis de åtgärder som finansministern talade om i budgetdebatten. Vi går nämligen igenom de förslag som kom från och säkerställer att de blir ordentligt utredda. På en punkt vill jag dock ställa en motfråga till : Var hittar att jag på något sätt har förespråkat lottning i det svenska skolsystemet? Visa mig var jag har gjort det! Det är mycket glädjande att vi är överens om problemen i och bekymret med segregationen. Jag delar naturligtvis utbildningsministerns oro över hur det ser ut. Det handlar inte bara om skolan, utan det handlar om väldigt många områden. Vi har alla anledning att vara självkritiska. Vi har misslyckats med integrationen i . Jag tror också att vi kan vara överens om att bostadssegregationen är ett av de största bekymren. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Men sedan, som sagt, skiljer sig våra uppfattningar rätt mycket åt. Vi kan prata om , som statsrådet har valt att göra. överlämnade en djuplodande expertanalys till den då ansvariga ministern; . Man konstaterade att både kvalitet och likvärdighet var hotade i det svenska skolsystemet. Man lämnade då skarpa åtgärdsförslag till för att råda bot på den ökade skolsegregationen. föreslog obligatoriskt skolval för minskad segregation, fler karriärlärare och ekonomiska incitament för att skickliga lärare skulle vilja arbeta i utanförskapsområden. Det handlar om stärkt lärarkompetens, uppryckning av svensk skolas styrning och ett starkare statligt ansvar för kvaliteten i skolan. Jag kan inte se att man under den föregående mandatperioden, 2014-2018, kom fram till ett enda förslag eller gjorde något av det som föreslog. Många av förslagen finns förvisso med i , och många av förslag är bra. Men ingenting av detta har blivit verklighet. avsatte vi extra pengar, som till och med har beslutat om, för att höja lönerna i utanförskapsområden - precis det som föreslår. Men inte ens det kan regeringen verkställa fastän pengarna finns och har beslutat om det. I stället väljer man att utreda mer och mer, och skolsegregationen ökar. När, , ska vi få se de skarpa åtgärder som sa till oss att vi skulle vidta? När kommer de? Är det så som statsministern säger - att förslag ska genomföras? Är det så som finansministern sa i budgetdebatten - att vi nu genomför förslag? Eller är det så som statsrådet säger här - att förslagen är under utredning? Den som vill genomföra lagstiftning på skolans område måste förstås utreda sakerna innan man går till med en lagstiftning. En annan ordning leder, tror jag, till en mindre genomtänkt skolpolitik förutom att det skulle rendera kraftig kritik från kammare. Jag är lite orolig över den lättsinniga synen på att ta fram väl genomarbetade förslag. Jag kan försäkra att de förslag som tog fram vilar mycket tryggt på till , och de genomförs nu på punkt efter punkt. Det finns ett förslag från som vi i regeringen tydligt har sagt att vi inte kommer att gå vidare med, och det är just förslaget om lottning. Jag efterlyser fortfarande ett svar på min fråga till . Eftersom i ett tidigare anförande påstod att jag hade öppnat för lottning vill jag veta i vilket sammanhang jag skulle ha gjort det. Det är nämligen så att vi i regeringen tydligt har sagt att vi inte kommer att gå vidare med förslag om lottning. Skälet är mycket enkelt: Det finns inte stöd för den åtgärden i riksdag. När det gäller de övriga förslagen från har flera av dem genomförts. Jag kan till exempel peka på det helt unika likvärdighetsbidraget, som uppgår till 3 ½ miljard och som enligt januariavtalet ska byggas ut. Det är en nödvändig och viktig pusselbit för att hantera effekterna av den bristande integrationen i den svenska skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag kan också konstatera att reglerna om urval till den svenska skolan är viktiga. Det är de regler som ofta pekar på. Det är de regler som avser när hon talar om lottning och förslag. Hur gör vi när det är fler elever som vill gå i en fristående skola eller en skola än det finns plats för? Ja, är regelverket sådant att en skola ska följa närhetsprincipen. Det är något som enligt ett flertal nya domar riskerar att starkt missgynna föräldrar som vill att deras barn ska gå i samma skola. Det försvårar för den så kallade syskonförturen. Men det handlar också om att en fristående skola kan tillämpa en köprincip som är ruggigt orättvis. Den gynnar barn födda mer än barn födda . Den gynnar barn vars föräldrar har koll. Och den gynnar barn vars föräldrar aldrig någonsin flyttar, vare sig inom eller från utlandet. Att åstadkomma ett mer rättvist antagningssystem kräver förstås en gedigen utredning. bad regeringen att tillsätta en sådan utredning. Det har vi gjort. Det är en utredning för och en utredning där man ser över hela finansieringssystemet för gymnasieskolan. Jag kommer naturligtvis att invänta resultaten av de utredningarna. Jag vill att detta ska gå fort, men jag vill också att det ska bli riktigt ordentligt gjort. Det handlar om system som är viktiga för miljontals föräldrar och elever och som inte får gå fel. tar också upp boendesegregationen. Jag är helt överens med om att det är en riktig bov i dramat när det gäller den bristande integrationen i den svenska skolan. Boendesegregationen är mycket allvarlig. Den måste bekämpas. Ett viktigt bidrag i den kampen blir förstås januariavtalets tydliga besked att vi ska se till att det som kallas för EBO inte kan vara så dominerande i den svenska boendedebatten som det har varit . Det kommer att ha stor betydelse för skolan. Men för den sakens skull kan vi inte underlåta att ge oss på de regler i skollagen som tyvärr förstärker segregationen i den svenska skolan. Jag ber att få tacka statsrådet för förtydliganden. Förhoppningsvis kan vi lägga idéer kring lottning och bussning av elever till skolor som en lösning på skolsegregationen åt sidan och i stället diskutera andra bra förslag för att öka det aktiva skolvalet. För att man ska kunna öka det aktiva skolvalet, som också har föreslagit, behövs det faktiskt inga lagändringar eller regeländringar. Det handlar bara om att vi tillsammans försöker se till att informationen om det fria skolvalet når ut till alla grupper och på många språk. Det skulle vi faktiskt kunna göra . De pengar som vi moderater och avsatte i årets budget för att öka lönen för lärare i utanförskapsområden går att verkställa , för pengarna finns redan och är utbetalade till , som bara väntar på att regeringen ska göra ett förordnande så att de kan verkställa det. Det finns alltså mycket vi kan göra . Allt behöver inte utredas. Många av de förslag som har lyft upp och som vi moderater har lagt fram skulle kunna verkställas , för det handlar inte om lagändringar utan om betydligt enklare saker som går att göra. Jag kan bara se fram emot att det är som statsrådet säger, att de kommer att verkställas och att man kommer att komma tillbaka med förslag så att vi kan försöka få ordning på svensk skola igen och se till att svensk skola blir den möjlighet för alla barn som en skola självklart borde vara. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har haft ett av de mest högpresterande och jämlika skolsystemen i världen, och mitt mål som utbildningsminister är att vi ska ta oss tillbaka dit. Mot den bakgrunden vill jag verkligen välkomna att på det tydliga sätt de gör granskar den svenska skolan. budskap till är att vi måste ta i det som gjordes fel . talar klarspråk i sin senaste rapport - den stora rapporten om den ekonomiska utvecklingen i . Där talar klarspråk om att den marknadsstyrning som den svenska skolan är utsatt för leder fel. Den vilar på skakiga grunder, och uppmanas att förändra regelverket för skolvalet och för allt som hör skolvalet till. Enligt min åsikt kan vi göra detta som vi behåller en möjlighet för föräldrar och elever att välja vilken skola de helst vill gå i. Detta klarar andra länder, och det borde vi också klara. Den väldigt oreglerade skolmarknad som vi har är en viktig orsak - inte den enda, men en viktig orsak - till den ökande segregationen i den svenska skolan. Min uppmaning till är att lyssna till och ta det som de säger på allvar. Det är ingen vildsint rabulistisk tankesmedja på vänsterkanten som talar, utan det är i som uppmanar oss i att säkerställa att det svenska skolsystemet reformeras så att det kan bidra till en bättre likvärdighet. Jag kommer att göra vad jag kan för att säkerställa att så blir fallet, och jag hoppas få stöd från riksdag i denna fråga. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.