ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H610258 · 2019-05-20 00:00:00 — Interpellation 2018/19:258 Förhandsprövning av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) De nya sändningstillstånden för public service skrivs just , och ska fatta beslut om dem . Den utredning som gjorts har gett flera förslag på förändringar och förtydliganden. Vad regeringen gör med utredningens förslag får vi se i kommande proposition, som är aviserad till . Ett fokusområde som tyvärr verkar kvarstå är förhandsprövning av ny/kompletterande tjänst inom public service. Det nya sändningstillståndet är således ett ypperligt tillfälle att stärka public services oberoende. Förhandsprövning av nya tjänster blev i utredningen en skiljelinje. Flera reservationer inkom eftersom man anser att det är problematiskt utifrån flera aspekter. Bland annat är det högst märkligt att en av regeringens myndigheter ska ha sista ordet om vilka nya tjänster public service-bolagen ska få lov att lansera. Det ger regeringen påverkansmöjlighet över public service, och det ter sig märkligt att regeringen har möjlighet att styra över public services utbud. I ett medielandskap där medieaktörer ska sporra varandra till god kvalitetsjournalistik och bra kulturinnehåll är det viktigt att även public service har samma möjligheter som kommersiella aktörer att delta i den medietekniska utvecklingen. Regeringen kritiserar gärna andra länder som inte tillåter yttrandefrihet och fri journalistik. Förhandsprövningen i kan likställas med att man är inne och försöker inverka på yttrandefriheten genom att påverka vilka tjänster som ska få lov att användas även efter tolv månaders prövotid. Jag vill med anledning av ovanstående fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att förhandsprövning är förenligt med principen om armlängds avstånd? Är det rimligt att förhandsprövningen kvarstår i kommande sändningstillstånd och i kommande proposition? Bör public service kunna utvecklas i samma takt som resten av medielandskapet?
ip · H610259 · 2019-05-20 00:00:00 — Interpellation 2018/19:259 Lagföring av IS-medlemmar av (KD) till Utrikesminister (S) Det råder ingen tvekan om att den så kallade Islamiska staten, IS, gjort sig skyldig till folkrättsbrott, brott mot mänskligheten, folkmord och krigsförbrytelser. Det kan inte heller råda någon tvekan om att de ca 300 män och kvinnor som rest från för att ansluta sig till och medverka i organisationen mycket väl visste vad organisationen stod för och vilka metoder den använde; vi kunde alla ta del av de fruktansvärda illdåden genom IS propaganda och videofilmer samt internationell nyhetsrapportering. måste göra allt för att säkerställa att Islamiska statens terrorister döms för de fasansfulla brott som har begåtts i och . Rättvisa måste skipas för att ge offren och deras anhöriga en möjlighet till upprättelse, men också för att undvika att historien upprepar sig. Den hållning har länge varit att () ska vara den som ska hantera lagföringen av alla parter i . Det var också budskapet från i en interpellationsdebatt som jag hade begärt . Detta har man också verkat för i , trots att det på förhand har stått klart att ett sådant initiativ skulle blockeras av och i säkerhetsrådet. har i stället krävt att regeringen skulle driva på för en internationell ad hoc-tribunal för IS-brott. Vi menar att detta till skillnad från regeringens förslag hade kunnat vara en framkomlig väg, inte bara juridiskt utan också politiskt i . Regeringen har tidigare avfärdat förslag om en internationell ad hoc-tribunal för IS-brott. har regeringens eget initiativ att hänskjuta frågan till ICC blockerats av . kan inte låta misstänkta folkmördare gå fria på gatorna. Vårt land får aldrig bli en åt människor som har begått folkmord och brott mot mänskligheten, de värsta brotten man kan tänka sig. borde nu därför använda sig av reglerna om folkrättsbrott för att döma IS-terrorister i svenska domstolar. Samtliga vuxna som frivilligt har anslutit sig till Islamiska staten har på ett eller annat sätt medverkat till folkrättsbrott, krigsbrott, folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. All närvaro och verksamhet till förmån för IS borde därför också kunna klassas som medhjälp och bestraffas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utrikesminister : Känner ministern och regeringen till om någon IS-terrorist från har åtalats för folkrättsbrott, folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser? Vad är ministerns och regeringens bedömning när det gäller möjligheten att tillämpa lagen om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser samt medhjälpsbestämmelserna för att lagföra svenska IS-terrorister som har rest till och ? Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att fler IS-anhängare som rest till och ska kunna dömas till ansvar i svenska domstolar för att ha medverkat i organisationens brottsliga verksamhet?
ip · H610260 · 2019-05-21 00:00:00 — Interpellation 2018/19:260 Fossilgasterminalen i av (V) till Statsrådet (S) Det råder ett akut läge för klimatet. Även de svenska utsläppen ökade . Enligt vår nya klimatlag och vårt klimatpolitiska ramverk måste alla politikområden verka för att klimatmålen ska uppnås. Fortsatta satsningar på fossil energi torde därför vara uteslutna. I ljuset av detta väcker bolaget planer för hamnterminaler för import av flytande naturgas (LNG) på ett antal platser i ett antal frågor, i synnerhet den planerade LNG-terminalen i . Terminalen LNG är redan delvis byggd för att kunna tanka fartyg med LNG som bränsle – men den är även tänkt att kopplas an till det befintliga svenska gasnätet. En begränsad användning av LNG kan vara en tillfällig övergångslösning när sjöfarten ska gå över till hållbara drivmedel. Men skulle terminalen kopplas på det fasta gasnätet finns en uppenbar risk att fossil naturgas importeras och sprids i i stor skala. Detta torde vara helt i strid med våra klimatambitioner och visionen om att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det skulle också försvåra främjandet av biogas. För att kunna använda denna infrastruktur för en ökad svensk försörjning av fossilgas krävs regeringens godkännande. ligger en koncessionsansökan på regeringens bord för beslut om tillstånd för påkoppling på det svenska gasnätet. Detta skulle enligt yttrande möjliggöra en ökad import av fossil naturgas . Snarare än att skjuta ifrån sig makten i denna fråga har regeringen nu chans att ta ansvar för klimatet. Det är fullt möjligt att neka ett koncessionstillstånd av klimatskäl. Enligt professor i rättsvetenskap och professor i konstitutionell rätt är det regeringens uppdrag att göra en självständig bedömning av sådana här tillståndsansökningar, och då finns det utrymme för klimathänsyn (Dagens ETC ). Med regeringens stöd har LNG-terminalen i beviljats EU-subventioner på (genom EU:s program för transeuropeiska nät, TEN-T och det så kallade CEF-programmet). som regeringen driver en aktiv politik för att andra länder ska fasa ut sina fossilsubventioner har man alltså verkat för egna. Hur hänger det ihop? Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets bedömning att en storskalig användning av fossil naturgas är förenlig med de svenska klimatmålen? När kommer regeringen att hantera koncessionsansökan för att koppla på LNG-terminalen i på det fasta gasnätet, och hur kommer regeringen att agera? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att inte fler offentliga subventioner ska betalas till LNG-terminalen i ?
ip · H610261 · 2019-05-21 00:00:00 — Interpellation 2018/19:261 Granbarkborre av (M) till Statsrådet (S) Skadorna av granbarkborre är omfattande, och många skogsägare jobbar nu aktivt för att få bort de angripna träden ur skogen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att på något sätt hjälpa de skogsägare som har blivit värst drabbade av granbarkborren? Avser statsrådet att ge skogsägarna några fler verktyg att använda i kampen mot granbarkborren?
ip · H610262 · 2019-05-21 00:00:00 — Interpellation 2018/19:262 framtid av (M) till Infrastrukturminister (S) har det kommit uppgifter i DI att det pågår en konflikt mellan regeringspartierna gällande framtid. Enligt uppgifterna står infrastrukturministern på den ena sidan och vill bygga ut medan miljö- och klimatministern står på den andra och kräver att planerna ska stoppas. Efter upprepade frågor till infrastrukturministern kan vi dessutom konstatera att Arlandarapporten ännu inte har något publiceringsdatum, och finns det fog för att undra om den någonsin kommer att få det. är en avgörande hubb för som knyter samman ett litet land i norr med resten av världen. Att regeringen nu verkar ha svårt att komma överens är allvarligt, då det riskerar både anseende internationellt och möjligheter för att stärka sin konkurrenskraft i en tuff global miljö. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att presentera Arlandarapportens slutsatser ? Innebär konflikten med att planerna för en utbyggnad av kommer att stoppas? Hur avser ministern att gå vidare i frågan om ?
ip · H610264 · 2019-05-24 00:00:00 — Interpellation 2018/19:264 Attraktivare tomträtter av (KD) till Statsrådet (MP) Det har uppdagats en rad problem med det nuvarande tomträttssystemet. Avgäldsunderlaget ska uppdateras endast . Med snabbt stigande markpriser har det inneburit att avgäldsbeloppet har ökat kraftigt – och ibland fördubblats – från till ett annat, vilket har skapat oförutsägbarhet och stora ekonomiska konsekvenser för tomträttsinnehavaren. I rapporterades det att avgälden ökade med upp mot vid omräkningen som skedde 2017. Ett vanligt villahushåll i exempelvis kunde i och med kommunens omräkning få ökade kostnader från till . Vidare finns problem när reglerna ger utrymme för olika sätt att beräkna avgälden. Kommuner använder sig av olika beräkningsmodeller – och kan förändra dessa löpande – vilket minskar transparensen och förutsägbarheten för tomträttsinnehavaren. Problemen hämmar förstås människors möjlighet och vilja att efterfråga tomträtt och därmed ett boende i eget småhus. Detta som många barnfamiljer efterfrågar boende i småhus. Tomträtts- och arrendeutredningen presenterade i sitt delbetänkande Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71) förslag för att lösa dessa problem. Men har inte tomträttssystemet ändrats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på de problem som finns med nuvarande tomträttssystem, och avser statsrådet att återkomma med förändringar som gör tomträtten mer attraktiv?
ip · H610265 · 2019-05-24 00:00:00 — Interpellation 2018/19:265 Bosparande för unga av (KD) till Statsrådet (MP) Bostadsköpet är, likt pensionssparandet, ofta ”långt borta”, vilket minskar benägenheten att spara i den utsträckning man behöver. är en kontantinsats på 200 000–närmast normalt på dagens bostadsmarknad. Därför behöver unga vuxna få incitament att spara mer till sitt första boende. Och till skillnad från andra länder, som exempelvis , saknar ett system för ökade incitament till bosparande. Regeringen har i stället höjt skatten två gånger på de mest populära sparformerna, ISK och kapitalförsäkring. Detta är särskilt olyckligt mot bakgrund av behovet av att lära unga att spara . Statsrådet eget parti har varit positivt inställt till subventionerat bosparande. Men i regeringsställning verkar förslaget ha blivit en produkt i byrålådan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att återkomma med förslag för att underlätta för ungas sparande till bostaden?
ip · H610266 · 2019-05-24 00:00:00 — Interpellation 2018/19:266 Tillgången till byggbar mark av (KD) till Statsrådet (MP) Kommunernas tilldelning och försäljning av mark spelar en central roll i att styra det potentiella byggandet. I de delar av kommunerna som försäljer mark för bostadsbyggande finns det ekonomiska incitament att hålla tillbaka utbudet av mark för att hålla uppe prisnivåerna på marken och därmed få ut en högre vinst. Men genom att utbudet hålls nere missgynnas invånarna, som får bära kostnaden i form av lägre byggande och högre priser. Om utbudet av byggbar mark kunde öka skulle också prisbilden lätta och kostnaderna för byggande och boende minska. , professor i fastighetsekonomi, har påpekat att en småhustomt kan kosta , som kostnaden för att bygga infrastruktur till samma tomt kostar . Skillnaden däremellan är kommunernas vinst och en effekt av det utbudsunderskott som uppstår på grund av kommunernas planmonopol. Effekten blir att småhustomterna blir färre än efterfrågan och att många tvingas in i ett boende som inte uppfyller deras preferenser. Exempelvis färdigställdes 3,6 gånger fler flerbostadshus än småhus , vilket är en av de högsta kvoterna , enligt SCB. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska det strukturella underskottet av byggbar mark?
ip · H610267 · 2019-05-24 00:00:00 — Interpellation 2018/19:267 Anstaltsplatser utomlands av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har Kriminalvården oerhörda problem med överbeläggning på både häkten och anstalter runt om i landet. Beläggningsgraden överstiger , och överlag var beläggningsgraden i anstalter . Internerade tvingas bo dubbelt trots att det bland annat riskerar konflikter som utmynnar i grovt våld. Problem finns också om man ser till Kriminalvårdens behov av renovering och upprätthållande av sina anstalter och av att kunna se till att transporter mellan olika häkten och anstalter kan ske. Verksamhetens optimala beläggningsgrad är . är landets anstalter alltså så pass överbelagda att Kriminalvården inte kan genomföra sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Likaså leder överbeläggningen till ytterligare kostnader för en myndighet som länge varit underfinansierad och har släpande underskott som dess prognostiserade arbetsbörda ser ut att öka markant. har föreslagit markant ökade medel till rättsväsendet som helhet och så även till Kriminalvården. Vi ser däremot att den prognostiserade ökningen av intagna innebär att flera hundra platser saknas, och saknas över 1 000 platser. Behovet av nya anstaltsplatser är trängande, och reformerna kan inte längre vänta. Om vi inte vill att hundratals brottslingar ska släppas ut på gatan måste reformerna komma . Än sorgligare är det att investeringarna, även om de skulle ske , skulle vara för sena för att kunna möta problemen. Vi behöver på allvar se till de möjligheter som finns för att lösa den situation vi efter åratal av misskötsel befinner oss i. har därför lagt förslag om att avtala med andra länder om att hyra anstaltsplatser, då primärt i , som har hyrt ut fängelseplatser till både och . skulle detta medföra en ekonomisk kostnad, men att inte göra detta innebär stora risker för våra medborgare när brottslingar släpps fria på våra gator. Främst bör detta användas för utländska medborgare. Utländska medborgare utgjorde av dem som var inskrivna på anstalt och av dem som är dömda till långa fängelsestraff. ser vi att ett sådant system också kan leda till besparingar, då kostnaderna per vårddygn i är högst i EU. Om vi signalerar att vi har ett behov av en sådan hyrning av anstaltsplatser kan det leda till att länder med överskott av platser erbjuder dessa för ett pris som gör det ekonomiskt gynnsamt att hyra platser där. I vart fall måste något göras nu för att lösa den akuta brist som föreligger. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Är ministern och regeringen villiga att överväga möjligheten att hyra anstaltsplatser utomlands? Om inte, vad ska ministern och regeringen konkret göra för att avvärja den problematik med överbeläggning som redan finns och som förutses öka markant ?
ip · H610268 · 2019-05-27 00:00:00 — Interpellation 2018/19:268 Bra väginfrastruktur i hela landet av (C) till Infrastrukturminister (S) I bor ca 270 000 människor fördelade på 14 kommuner. Området i norra präglas av stark industri-, skogs- och turismnäring i gränsregionen till . En viktig förutsättning för invånarna i , för företagen som verkar här och för människor som besöker området är en god väginfrastruktur. Många människor startar sina resor till arbete och studier på vägar, och bra vägar är helt avgörande för att industrin ska få skogsråvaran från den bohuslänska och dalsländska skogen. Bra vägar är även helt avgörande för offentlig service på landsbygden så att hemtjänst, ambulans och räddningstjänst kan tillhandahålla service. är ett område som särskilt har åsidosatts vad gäller väginfrastrukturen och som särskilt drabbats av tjälrestriktioner för tung trafik. till har haft avstängd väg på grund av tjälrestriktioner. Det är mer än dubbelt så mycket som , och tillsammans. , och , tre mindre kommuner i , har drabbats av mer avstängd väg än de tre nämnda länen ovan (2019:611). I är det främst grusvägar som har drabbats av dessa restriktioner. Bra väginfrastruktur måste finnas i hela landet. Det är viktigt för att människor och företag ska kunna verka och för att få ett land som håller ihop. Då måste infrastrukturinvesteringar kunna komma hela landet till del. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att färre vägar ska drabbas av tjälrestriktioner ? Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att områden såsom , med särskilt dåliga vägar, ska få en bättre väginfrastruktur? Avser ministern att vidta några åtgärder för att fler allmänna vägar på landsbygden ska tjälsäkras och beläggas?
ip · H610269 · 2019-05-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:269 minskade prioritering av brottslighet av (KD) till Finansminister (S) I det första stycket i regleringsbrevet till står det: ”ska bidra till att (…) motverka brottslighet.” har genom sitt arbete med att driva in skatter, kontrollera skattefusk och felaktig folkbokföring en nyckelroll i att upptäcka, förebygga och beivra brottslighet. Ett exempel i närtid där spelat en mycket viktig roll för svensk inre säkerhet är i Säpos arbete kring att gripa och utvisa ett flertal nyckelpersoner ur den islamistiska miljön i . Därför är det ytterst förvånande att i läsa om att minskar sin granskning av kriminella och potentiella terrorister med mellan ! avslöjar att personal på ett seminarium ska ha fått beskedet att bevisbördan ställts på ända. var en granskad person tvungen att bevisa att en kontantinsättning inte var skattepliktig, men ska utredare bevisa att inbetalningarna inte kommer från arbete. egna experter skriver att situationen är absurd och att möjligheterna till brottsbekämpning nu tas bort och att en allt större del av brottsvinsterna nu kommer att kunna återinvesteras i nya brottsverktyg. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : På vems initiativ har ändrat sitt arbetssätt? Kan leva upp till sitt uppdrag i regleringsbrevet om de minskar sina granskningar av kriminella och terrorister med ? Vad kommer ministern att göra för att åtgärda situationen?
· H610225 · 2019-06-11 13:24:37 — Det blir inte riktigt rättvist. När det däremot gäller hälso- och sjukvården vill jag påstå att vi är väl rustade. Men återigen: Jag tror att det vore väldigt farligt att i något sammanhang stå och säga att vi klarar alla de hot som kan riktas mot . Det är ju precis detta som terrorism och krissituationer handlar om. Det är inte det förväntade, och det dyker inte upp när man är som bäst förberedd. Det gör att vi behöver se till att vi är väl rustade för att möta det som kan uppstå. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H610270 · 2019-06-05 00:00:00 — Interpellation 2018/19:270 Kompetens för utryckningsförare av (M) till Statsrådet (S) Utryckningskörning är riskfyllt och ställer höga krav på att föraren har rätt kompetens för att kunna föra fram fordonet på ett säkert sätt. Jag har vid ett antal verksamhetsbesök hos olika blåljusverksamheter lyssnat på de utmaningar som förekommer. En fråga som är genomgående inom berörda verksamheter är behovet av en nationell likriktad utbildning i utryckningskörning. I en forskningsrapport från i katastrofmedicin vid kan man läsa att av de olyckor med personskador som uppdagades var det i en stor majoritet av fallen utryckningsföraren som vållade olyckan. Kraven på politiker och ledning att tillhandahålla god utbildning och säker utrustning är därför stora, men fortfarande saknas det nationell samordning för att utbilda ambulanspersonal och annan räddningstjänst i utryckningskörning. För att säkra patienternas och räddningspersonalens trygghet bör möjligheterna för en nationell likriktad utbildning i utryckningskörning ses över. Regeringen har som svar på min skriftliga fråga hänvisat till att åtgärder redan har vidtagits. Ja, i teorin kan det verka som att en vägledning har tagits fram. Men det jag eftersträvar är att lyfta fram vad som sker i praktiken. I praktiken är det inte så att alla har genomgått en nationell likartad utbildning. Det är betydligt vanligare att man inte har någon körutbildning alls eller att den minst sagt är undermålig. När jag pratar med människor i branschen är signalerna att man inte har ordning i detta och inte följer rekommendationerna. Det finns inget lagstöd eller egentliga krav på det. Vi har även kunna ta del av information i medier att brandmän inte har kunnat rycka ut på grund av att det har saknats brist på rätt kompetens för att kunna rycka ut med en brandbil. Från alla håll hör jag att det finns ett behov av nationella riktlinjer och att utbildningen för blåljuspersonal behöver blir mer likartad, och framför allt att den det borde skärpas till ordentligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen och statsrådet för att utbildningen för blåljuspersonal i utryckningskörning blir nationellt likriktad? Vad gör regeringen och statsrådet för att ett ökat antal blåljuspersonal ska ha rätt utbildning i utryckningskörning och att det inte bortses från? Vad gör regeringen och statsrådet för att olyckor med personskador som vållas av utryckningsföraren ska minska?
ip · H610272 · 2019-06-05 00:00:00 — Interpellation 2018/19:272 Skattebelastningen på privatbilismen av (M) till Finansminister (S) TV4 och Kalla fakta avslöjade att , via , ställt kreditgarantier för svensk utrustning till ett stort gaskraftverk i ryska . Detta gaskraftverk beräknas släppa ut en mängd koldioxid som motsvarar en tiondel av vad hela släpper ut . jagar finansministern den vanlige svensken med allt högre skatter på drivmedel och energi. Syftet sägs vara att minska utsläppen. Man kan konstatera att den utsläppsökning som det ryska gaskraftverket medför om överstiger den utsläppsminskning som regeringens samlade inhemska politik innebär. kom också en rapport som hävdar att om de långa utrikesresorna skulle beskattas lika hårt som bensin och diesel för fordon skulle en Thailandsresa skattebeläggas med extra. Detta visar hur orimligt hårt den svenska bilismen beskattas, trots att den redan med råge betalar alla sina samhällskostnader. Det finns uppenbart utrymme att sänka bensinskatten av rena rättviseskäl. Det är uppenbart att den svenska bilismen straffbeskattas utan att det finns någon logisk motivering av miljöskäl. Bilismen är helt enkelt en kassako för staten. Konsekvenserna för dem som bor på landsbygden och de stadsbor som behöver bil är orimliga. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Anser ministern att skattebelastningen på privatbilismen är rimlig och, om så inte är fallet, vad avser ministern att göra åt detta?