ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710233 · 2019-12-19 00:00:00 — Interpellation 2019/20:233 Stärkt säkerhet för tågpersonal av (SD) till Infrastrukturminister (S) släppte en rapport om hot, våld och sexuella trakasserier som drabbar personal som tjänstgör ombord på tåg. Rapporten omfattade drygt 3 000 respondenter vilka var medlemmar i den fackliga organisationen . I svaren uppgav var fjärde person att de , nästan eller upplevt att anställda utsatts för sexuella trakasserier. Nästan en av fem uppgav att det förekommer våld , nästan eller . Många arbetar ensamma ombord utan möjlighet till stöd eller hjälp. Åtgärder som skulle kunna minska eller förebygga hot, våld och sexuella trakasserier är att stoppa ensamarbetet, ha väktare ombord vid tider då det förekommer mer stök och att ge personer som återkommande utgör ett hot mot säkerheten ombord tillträdesförbud på tågen. En stärkt säkerhet ombord skulle också stärka tryggheten för tågresenärerna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att stärka tågpersonalens säkerhet ombord på tågen?
ip · H710234 · 2019-12-19 00:00:00 — Interpellation 2019/20:234 Behovet av polisiära resurser på vägarna av (SD) till Statsrådet (S) För sedan hade jag en interpellationsdebatt med statsrådet rörande yrkesförarnas oro för sin säkerhet. Sedan förra interpellationsdebatten har det inträffat flera allvarliga incidenter. Dessutom har jag blivit kontaktad av flera åkeriägare och förare som upplever att otryggheten ökar. Enligt en studie upplever av yrkesförarna en otrygghet när de stannar på en rastplats, och inte uppger att de utsatts för brott – synnerligen allvarliga siffror. Det som också har hänt sedan förra debatten är beväpningen hos de kriminella. Jag ska här redovisa klipp från ett mejl jag fått från ett av landets större åkerier. Hoppas allt är bra med dig. Vi har ett 15 tal chaufförer som tar sin nattvila i hytten framför allt i och . Läser i trailer om risken för rån, överfall och inbrott som skapar en otrygg arbetsmiljö för många lastbilschaufförer. Kan skriva under på det, får till mig ifrån våra chaufförer som ligger i hytten och känner likadant. Bristen på säkra uppställningar saknas och lyckas vi ta oss till dom bra områdena där vi stått så är det parkeringsförbud. Vi får frågor från chaufförerna var ska jag ta min nattvila, står jag där tex i så får jag besök på flaket, kan jag åka till tex där jag vet att det är lugnt på den gatan så får jag parkeringsböter. Ofta säger vi till chauffören att stå där det är lugnt och du känner dig trygg så får vi ta böterna. Vi har haft chaufförer som vaknat av att dom hört att det är folk på flaket som klättar i godset, på gatan utanför står det en med en AK 5 och håller vakt. Då sover man inget efter en sådan upplevelse och sen ska man orka jobba en hel dag och vara ett föredöme i trafiken.” Händelsen med ak 5:an finns även att läsa om på tidningen webbplats. Föraren i tidningsartikeln är en trebarnsfar . En vanlig skötsam familjefar som i sitt arbete som yrkesförare får uppleva vapenhot. Tänk er skräcken att vakna upp och förstå att någon eller några stjäl godset från bilen och när man tittar ut möts man av en beväpnad kriminell som håller vakt. En mardrömssituation för de flesta av oss! Händelsen belyser yrkesförarnas situation med all önskvärd tydlighet och visar att staten inte förmår att hantera de kriminella och deras framfart. Med hänvisning till texten ovan kan man konstatera att det inte längre räcker att utreda kontrollverksamheten på väg, utan nu krävs snabba och resoluta åtgärder. Situationen kräver att staten omgående prioriterar polisiära resurser för kontroller på väg. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att förstärka kontrollerna på väg för att öka skyddet för den seriösa åkerinäringen?
ip · H710235 · 2019-12-19 00:00:00 — Interpellation 2019/20:235 Återvändande av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I sitt remissyttrande över gymnasielagen skrev att lagförslaget kan leda till ett sämre resultat av uppdraget att arbeta för ett självmant återvändande då motivationen att återvända kan påverkas av en ny möjlighet för uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå införs (, ). Ett betydande antal av de som beviljas uppehållstillstånd enligt gymnasielagen kommer inte att få förlängt uppehållstillstånd och kommer därmed att få beslut om utvisning. diskuteras det inom ramen för Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken amnesti för denna grupp. Vi vet inte hur många som befinner sig i illegalt. Gränspolisen har till exempel varnat för att de tappat kontrollen (DN ). Flera av de som får avslag går under jorden och hamnar i ett växande parallellsamhälle. Det saknas redan från regeringens sida en tydlig plan för att få kontroll över vilka som befinner sig i landet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att avlägsnandebeslut faktiskt verkställs?
ip · H710236 · 2019-12-19 00:00:00 — Interpellation 2019/20:236 Amnesti av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) anser att gymnasielagen urholkar migrationssystem, med den här lagen är ett nej inte längre ett nej. De som har fått avslag men inte lämnat landet fick en andra chans, medan de som självmant återvände inte fick det. höjs röster från om en allmän amnesti. Även vill se en översyn av gymnasielagen. , migrationspolitisk talesperson för , sa följande till : ”Om vi får en situation där många har bott länge i och har fullgjort en gymnasieutbildning vill vi se en lösning så att de ska kunna stanna. Det kan röra sig om en ny lagstiftning.” I en motion lyfter före detta språkrör tillsammans med två andra miljöpartister också ett förslag om permanenta uppehållstillstånd för ensamkommande som ”rotat sig i ”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Var står ministern och regeringen i frågan om amnesti för den berörda gruppen? Vill ministern också, som hans regeringspartner, genomföra en översyn av gymnasielagen för att förenkla ytterligare för denna grupp att få permanent uppehållstillstånd?
ip · H710238 · 2019-12-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:238 Restriktioner vid verkställighetshinder av (SD) till Statsrådet (S) hölls en särskild riksdagsdebatt om hur ska verkställa utvisning av personer som utgör säkerhetshot. föreslog att personer som väntar på verkställighet ska kunna åläggas med särskilda restriktioner. Exempelvis bör inte imamer som utgör ett hot mot rikets säkerhet tillåtas att verka i moskéer. Inrikesminister avfärdade förslaget eftersom han inte riktigt visste ”hur [SD] har tänkt att det ska leva upp till internationella konventioner”. har brottats med samma problem och införde 2011 vad som kalls restricted leave policy. Regelverket tar sikte på personer som utgör hot mot rikets säkerhet men där utvisning inte kan verkställas eftersom de riskerar att fara illa i hemlandet, och det ger möjlighet att belägga dessa personer med begränsningar av rätten att arbeta, studera, ta emot ekonomiskt bistånd och välja bostadsort. och omfattas av samma internationella konventioner; mest relevant i detta fall är artikel 8 om rätten till privatliv och kanske även artikel 9 om religionsfrihet. Brittisk domstol, inklusive migrationsöverdomstolen, har funnit att lagen ligger i linje med . själv har aldrig, såvitt vi vet, valt att pröva lagen. Även om beslutet att porta våldsbejakande imamer från moskéer potentiellt skulle kunna strida mot så finns inget prejudikat som talar för det. Tvärtom finns en tydlig praxis från en välfungerande rättsstat i vårt närområde som pekar ut en bred katalog av verktyg som vi utan tvekan får använda men som av någon anledning väljer att inte använda. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för attvåldsbejakande imamer som utgör säkerhetshot ska kunna portas från moskéer? Anser statsrådet att en svensk version av restricted leave policy skulle vara användbar?
ip · H710239 · 2019-12-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:239 Public service-bolagens redovisning av medverkandes partitillhörighet av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har ett antal fall uppmärksammats där SVT och SR låtit partipolitiskt aktiva och personer med uttalade partipolitiska sympatier uttala sig i politiska frågor utan att redovisa för publiken att personerna är just partipolitiskt aktiva eller har uttalade partisympatier. Public service-kanalerna ska hålla sig politiskt neutrala, vilket rimligtvis måste innefatta att redovisa detta. Att så inte sker måste anses vara ett problem för alla som tror på public service som idé. Det är dessutom talande att i samtliga fall som jag kunnat upptäcka har det handlat om personer på den politiska vänsterkanten som fått utrymme att uttala sig utan att partisympati eller tillhörighet redovisas – motsvarande för personer på högerkanten har mig veterligen aldrig hänt. Det är också svårt att inte se ett samband mellan detta och de undersökningar som visar att en stor majoritet av de anställda inom public service röstar till vänster. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att public service-bolagen ska redovisa medverkandes partisympati eller partitillhörighet och om så är fallet, vad kommer ministern att göra för att se till att det efterlevs?
ip · H710240 · 2019-12-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:240 Vapenstölder från av (KD) till Statsminister (S) har passerat 300 skjutningar, och människors oro för den allvarliga och organiserade brottsligheten ökar. I detta läge rapporterar SVT om hur sju pistoler av modellen Glock 17 och hundratals patroner har stulits från i . Extravapnen som ska användas av skyddsvakter vid förhöjd hotnivå ska ha försvunnit vid inte mindre än tre olika tillfällen . frågar sig många svenska medborgare hur det egentligen kan komma sig att vapen försvinner på det här sättet från rikets högsta ledning, det vill säga regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : På vilket sätt avser statsministern att agera för att ändra rutinerna för tjänstevapen och vapenhantering för att förhindra fler stölder från ?
ip · H710242 · 2019-12-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:242 Förslaget till lag om reglering av vapenmagasin av (M) till Statsrådet (S) Regeringen proposition om reglering av vapenmagasin kommer att innebära försämringar för landets jägare, sportskyttar och samlare. I propositionen skriver regeringen följande: ”I propositionen föreslår regeringen därför en generell reglering av löstagbara vapenmagasin. Regleringen innebär att den som har tillstånd eller rätt att inneha ett visst vapen för skjutning utan särskilt tillstånd ska få inneha löstagbara magasin till vapnet om magasinen är avsedda för samma ändamål som tillståndet eller rätten till innehavet av vapnet. I övriga fall ska särskilt tillstånd att inneha löstagbara magasin få meddelas under samma förutsättningar som enligt nuvarande lagstiftning gäller för ammunitionstillstånd. Innehav av löstagbara magasin i strid mot vapenlagens reglering ska vara straffsanktionerat. De flesta av vapenlagens övriga bestämmelser om ammunition utvidgas till att omfatta löstagbara magasin.” Propositionen har fått kritik från jägare, sportskyttar, jakt- och skytteorganisationer, poliser med flera. När motsvarande förslag gick ut på remiss möttes det också av stor kritik. I stort sett alla remissinstanser har sagt nej till förslaget och även Lagrådet har varit kritiskt till lagförslaget, men regeringen verkar strunta i den massiva kritiken. Förslaget kommer dessutom att innebära nya kostnader och ett ökat arbete för polisen att handlägga, tillståndspröva och kontrollera efterlevnaden av den nya lagen hos landets jägare och sportskyttar. Detta i då polisen redan har svårt att handlägga och ge vapenlicenserna till landets jägare och sportskyttar. När man lägger fram nya lagförslag som enligt regeringen ska minska gängkriminaliteten så kan man inte lägga fram sådana förslag som i stället drabbar landets lagliga jägare och sportskyttar. Landets laglydiga jägare och sportskyttar ska inte behöva drabbas av fler försämringar, ökade kostnader, längre väntetider och ny regelbyråkrati. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konsekvenser anser statsrådet att propositionen får för landets jägare och sportskyttar? Vilka konsekvenser och ökade kostnader får förslaget för för att handlägga, tillståndspröva och kontrollera landets jägares och sportskyttars magasinsinnehav och ansökningar?