· H61056 · 2019-03-05 15:40:29 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig om sysselsättningseffekterna av januariöverenskommelsen och hur jag avser att öka drivkrafterna till arbete för dem som står utan jobb. Han har även frågat efter min bedömning av hur januariöverenskommelsen kommer att påverka det offentliga sparandet jämfört med prognoserna i budgetpropositionen . Jobb och sysselsättning är prioriterade områden i januariavtalet. Ett jobb är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och, för utrikes födda, etablering i det svenska samhället. Det ska finnas goda drivkrafter till arbete och goda möjligheter att få stöd för den som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. finns en lång rad förslag för ökad sysselsättning, till exempel integrationsår, kunskapslyft, etableringsjobb och ytterligare 20 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting. I samband med budgetpropositionerna kommer vi i vanlig ordning att göra en samlad bedömning av förslagens effekt på sysselsättningen. Överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ligger fast, och regeringen har visat att ramverket följs. Vi avser att genomföra januariavtalet inom de ramar som ekonomin och ramverket ger, vilket också framgår av överenskommelsen. När de enskilda förslagen sedermera läggs fram i en proposition kommer deras offentligfinansiella effekter att redovisas i vanlig ordning. Tack, finansministern, för svaret! Det råder ingen tvekan om att är en av socialdemokratins och kanske mest slipade partitaktiker. Det har ju inte minst visat sig mot bakgrund av den utveckling vi har fått i svensk politik, där socialdemokratin efter idoga försök att få ut ur vid tidigare val har haft som huvudambition att den tidigare Alliansen skulle spricka. Man ville upprepa det man gjorde , då man lyckades binda till vänsterblocket i svensk politik. har upprepat den bedriften, och är tillbaka på vänstersidan i svensk politik i och med den januariöverenskommelse som har ingåtts mellan partierna. har alltså varit väldigt framgångsrik som partitaktiker. Frågan är dock om med januariöverenskommelsen är framgångsrik som finansminister med ansvar för . Därför har jag ställt denna interpellation, där jag har försökt bringa klarhet i hur finansministern ser på effekterna av den politik som har avtalats fram mellan de vänsterpartier som utgör regeringsunderlag i kammaren. Där finns inget svar från , utan svaret är helt enkelt: Det får vi återkomma till. För den som lyssnar på den politiska debatten och försöker sätta sig in i hur just nu sköts är detta, skulle jag vilja säga, ett oroväckande och kanske också förvånande svar. Det finns en bred och mycket legitim förväntan bland medborgare på att politikerna faktiskt ska veta vad de sysslar med och ha en uppfattning om vad det de gör ska leda till. Här har vi nu en finansminister som svarar att det får vi återkomma till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Detta är oroväckande, inte minst som denna som är mörk för finansministrar i alla länder. har presenterat siffror om att var fjärde kommun - det är i kommunerna som välfärdsfinansieringen sker - har gått back . SCB har också presenterat siffror på att orderingången i svenska företag minskat kraftigt . Det vill säga att vi redan nu har problem att finansiera välfärdsåtagandet med den högkonjunktur som har rått och i viss mån fortfarande råder. pekar siffrorna nedåt i konjunkturen; detta i ett läge där var fjärde kommun redan har gått back. Det verkar alltså svårt att tro att finansministern ska reda ut de samlade offentliga finanserna på ett bra sätt framöver. Redan under föregående år kom stark kritik från till exempel om att budgeten var kraftigt expansiv i fel läge. Var fjärde kommun går back. möts finansministern av nedåtgående siffror för industrin, och det är oklart hur ska finansiera sitt välfärdsåtagande framöver. I grunden går det bara att få till en stark offentlig ekonomi genom en stark sysselsättningsutveckling. Det är kring jobben frågan i denna interpellation i grunden kretsar. Regeringen hade ju som ambition att skulle ha lägsta arbetslöshet. När tillträdde var vi 12:e bäst. är vi 19:e bäst. är sämst i EU på jobben. Inget annat land har tappat så mycket när det kommer till jobben och arbetslösheten som . Detta är mycket oroväckande för de offentliga finanserna. Man skulle också kunna säga att är bäst på jobben i eftersom vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i ett EU-land. Vi har också den lägsta andelen invånare som lever på transfereringar och bidrag . Vi har för övrigt också den lägsta statsskulden . Därmed är också borgerliga regeringars avtryck på statsskulden äntligen utraderade. Svensk historia visar ju ett tydligt mönster: Borgerliga regeringar lämnar efter sig stora underskott i statsfinanserna, sedan kommer socialdemokratiska finansministrar och städar upp. Detta har skett av tre möjliga i modern svensk ekonomisk-politisk historia. är ett omfattande program som inbegriper många olika frågor. Vår bedömning är att avtalet ryms under det reformutrymme som finns . Det är också Finanspolitiska rådets ordförandes bedömning att det gör det. Men i varje budget som vi går fram med kommer vi naturligtvis att säkerställa att de reformer som vi genomför också ligger i linje med det finanspolitiska ramverk som vi har kommit överens om i . Naturligtvis ska vi följa ramverket. Det återstår förstås att se om den moderata och kristdemokratiska budgetmotionen också håller sig inom ramverket. Självklart kommer jag att fortsätta på samma sätt som , nämligen att se till att vi har ordning och reda i statsfinanserna och att sysselsättningen stiger. När tillträdde som finansminister var 12:e bäst i på jobben. är hon fortfarande finansminister, men är bara 19:e bäst på jobben. Det är svårt att förstå hur kan se det som en framgång att som finansminister har tappat sju placeringar i när det kommer till jobben. Hur kan det vara en framgång att har tappat sju placeringar i EU när det kommer till jobben? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Låt mig ställa en rak fråga till dig, . är ett stort land med stora avstånd där vi är beroende av att jobben ska växa till i hela landet, så att hela kan leva. Men hur ska få jobben att bli fler runt om i landet när man gör det svårare och svårare att få ihop livet, företagandet och jobben utanför storstäderna? Hur ska jobben bli fler hemma i , som jag kommer ifrån, i eller i när bensinskatterna ska höjas, när vi ska ha höga skatter på att flyga och när vi ska införa kilometerskatter? Hur ska jobben kunna växa till runt om i när finansministern så tydligt säger att skattebördan på att leva och verka runt om i landet ska pressas upp? Hur ska någon våga investera, vilja starta ett företag och känna att "här ska jag producera, och här ska jag anställa" när löftet från om ökade skattebördor är så tydligt? , i sitt stora kontor här i , vänder sig till människor runt om i och säger: Ni som bor utanför storstäderna ska få högre skatt. Det är vad som är skrivet i januariöverenskommelsen. Hur ska det leda till att jobben blir fler? Vad är finansministerns bedömning av sysselsättningen med den typen av skattehöjarpolitik för jobb utanför storstäderna? Hur ska hela kunna leva när skattebördan ska upp så mycket på avstånd, för dem som behöver använda bilen och som behöver ta flyget för att kunna driva företag och för att kunna arbeta? Här har finansministern inga svar. Jag förstår inte att man som ansvarstagande politiker, vilket en finansminister borde vara, har tecknat en överenskommelse kring hur svensk ekonomisk politik ska skötas utan att ha gjort en analys, en bedömning, av hur det påverkar jobben och hur det påverkar möjligheten att driva företag. Finansministern stod i talarstolen och sa: Vi får återkomma till en sådan bedömning. Men, , borde inte den bedömningen ha gjorts innan du skrev under avtalet? Låt mig bara stilla påpeka att när satt i ett stort kontor på höjdes bensinskatten. Vi kommer att genomföra en skatteväxling. Det innebär att en del skatter kommer att höjas. Men det innebär också att skatter kommer att sänkas. Vi gör detta eftersom vi vet att om vi inte agerar nu kommer vi att spä på de klimatförändringar som gör att våra barn och barnbarn kommer att ha ett helt annat liv än vad vi har. Detta vet våra barn och barnbarn - de strejkar . De skolstrejkar för att vi politiker ska ta klimatförändringarna på allvar. Det är vår generations största uppgift. Vi har alla fakta. Vi vet vad som händer. Vi måste agera. Men just eftersom det här är så viktigt måste vi göra detta med stor omsorg och medvetenhet om att vi som lever i lever under olika förutsättningar. Det ser olika ut i olika delar av landet. Just för att jag tycker att detta är så viktigt kommer jag i denna skatteväxling och i det arbete som vi genomför att arbeta för att hela landet ska ha möjlighet att vara med i den här omställningen. Det ska inte vara en omställning för några rika stockholmare, utan det ska vara en omställning som alla kan vara en del av. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Därför kommer vi, när vi genomför denna skatteväxling men också i övrig politik, att se till att hela landet kan vara med. Det kan till exempel handla om att se över reseavdragen, så att de fungerar bättre för människor som inte har möjlighet att använda kollektivtrafik än vad de gör . Men det finns naturligtvis också många andra möjligheter. Det är också viktigt att påpeka att detta är en växling. Vi höjer skatten på vissa saker men sänker den på andra. Det kommer vi naturligtvis att göra på ett sådant sätt att vi noga analyserar effekten av de exakta åtgärder som vi kommer att vidta. Däremot är detta ett ramavtal. Vi kommer i sedvanlig ordning att göra som vi har gjort i fråga om varje budget och som också gjorde då de satt i regeringsställning. De offentligfinansiella effekterna kommer att beskrivas för de enskilda förslagen, och vi gör sedan en samlad bedömning av sysselsättningseffekterna i budgetpropositionen. När tillträdde som finansminister var 12:e bäst i på jobben. har varit finansminister i ungefär , och har åkt ned till 19:e plats. har alltså sett till att har förlorat inte en, inte två, inte tre, inte fyra, inte fem och inte sex, utan sju placeringar när det gäller jobben i . Det är ett kraftigt underbetyg till en finansminister. har skrivit under ett avtal, och hon har inte räknat på sysselsättningseffekterna av politiken i avtalet. Vad ska hända med jobben? Finansministern är svarslös. Hur ska jobben kunna växa till runt om i , ett land med stora avstånd, när flygskatten blir högre, när kilometerskatter införs och när drivmedelsskatter höjs? Det blir så dyrt att tanka att en vanlig familj får avstå från att ha sina barn på fotbollsträning eller hockeyträning. Det kan bli så dyrt att tanka att det helt enkelt inte blir lönsamt att åka till jobbet längre. Hur ska hela kunna leva när man ska sänka inkomstskatter i men höja drivmedelsskatter runt om i ? Hur ska det kunna bli ett tryggt land, där vi känner samhörighet och där vi känner tillhörighet? Hur ska människor och företagare vilja investera, inte bara i städerna utan i hela , så att alla människor som vill och kan jobba ska ha ett jobb att gå till? Hur ska man kunna få full sysselsättning med allt högre skatter? Det är oansvarigt att en finansminister har skrivit under en överenskommelse utan att ha räknat på jobben. Han tycks veta exakt hur skatteväxlingen ska se ut, trots att han inte alls vet det. Det är nämligen ännu inte bestämt. drömmer bara om stora skattehöjningar men glömmer helt de stora skattesänkningarna. Detta ska vara en kostnadsneutral reform. Vi ska höja skatter, men vi ska också sänka skatter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Hur skapar vi jobb i hela landet? Ja, vad är det för något som företagen säger att de saknar när vi är ute och pratar med dem? Jo, de saknar kompetent arbetskraft - det löses aldrig med skattesänkningar. De saknar infrastruktur - det är ingenting som löses med skattesänkningar. Vi behöver se till att vi genomför viktiga och omfattande investeringar i utbildning och i infrastruktur för att det ska kunna finnas företagande runt om i hela landet. Det är någonting som den förra regeringen arbetade med, och det är någonting som denna regering kommer att fortsätta att arbeta med. Det är ingenting som skattesänkningar någonsin kommer att lösa. Under den här mandatperioden har regeringen minskat arbetslösheten. Arbetslösheten har sjunkit. Ungdomsarbetslösheten har sjunkit. Långtidsarbetslösheten har sjunkit. Etableringstiden för nyanlända har halverats. Arbetskraftsutbudet har ökat rekordartat, liksom sysselsättningen. Det är nu 300 000 fler människor som går till jobbet. Vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i något EU-land. Jag ska inte säga att jag är nöjd, för jag vill att ännu fler ska arbeta. Men att beskriva det som ett misslyckande är det möjligen som gör. När jag är nere i och träffar mina kollegor pekar de dock snarare på att vi har den högsta sysselsättningsgraden i EU. Och sysselsättningsgraden bland kvinnor, inte minst, är rekordartat hög. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.