ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H61089 · 2019-02-19 00:00:00 — Interpellation 2018/19:89 Bistånd till personer utan rätt att vistas i landet av (M) till Socialminister (S) förekommer det att kommuner i ger ersättning för mer varaktig försörjning till personer utan rätt att vistas i landet. Detta minskar drivkraften hos den enskilde, som befinner sig i landet utan tillstånd, att återvända till sitt hemland. Det innebär ett dubbelt budskap i migrationspolitiken. Det rimliga är att kommuner i sådana här situationer inte är tillåtna att ge annat än mycket kortvarig hjälp. Parallellt med att sådan kortvarig hjälp ges bör kontakt tas med . I ett frågesvar till mig skriver socialminister att regeringen inte avser att göra någon inskränkning vad gäller kommunernas möjlighet att ge frivilligt bistånd till personer som vistas i kommunen. Hon hänvisar till det kommunala självstyret. Det handlar här dock om att kommuner genom sitt agerande undergräver nationell lagstiftning, i det här fallet den reglerade invandringen. Av den nationella lagstiftningen följer att den som inte har rätt att vistas i landet, exempelvis för att han eller hon har fått ett lagakraftvunnet avslagsbeslut inom ramen för en rättssäker process, ska lämna landet. Ett förbud för kommuner att utge varaktig försörjning är därför motiverat. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Hur motiverar ministern att det är tillåtet för kommuner att fatta beslut som undergräver den nationella lagstiftningen, i det här fallet den reglerade invandringen?
ip · H61090 · 2019-02-20 00:00:00 — Interpellation 2018/19:90 Östlig förbindelse av (M) till Statsrådet (S) är fortsatt tillväxtmotorn i och ser till att skattemedel rullar in till staten. Det är sätet för huvudkontor i , och det är en plats vi måste värna om för att inte tappa i konkurrensvillkor med andra länder. En viktig del för att bevara en stark konkurrens är att vi har en fungerande infrastruktur. finns det tre viktiga orsaker till tillväxtproblem – dålig framkomlighet, brist på bostäder och brist på kompetens. Frågorna hör ihop då bostadsbristen driver upp priserna, vilket gör att färre har råd att bo i de nya bostäder som byggs i attraktiva lägen och därför måste söka sig längre bort. Med en växande stad krävs dessutom att fler samsas på samma yta, oavsett om det gäller bil- eller kollektivtrafik. som kollektivtrafiken byggs ut måste också infrastrukturen för bilarna fungera. Österleden är där den saknade länken som skulle knyta samman Norra och Södra länkarna så att får en komplett ringled och ett mycket mer robust och pålitligt trafiksystem. Inför valet var uppslutningen för omfattande. De 26 länskommunerna enade sig via sin samarbetsorganisation om att Österleden måste prioriteras. Både och vill se den byggas, nästan alla partier vill det och olika mätningar visar att av stockholmarna vill se den byggd. Allt var upplagt för att en ny regering efter valet , oavsett färg, skulle kunna påbörja projektet. Ändå finns den inte med bland de 73 punkterna i januariöverenskommelsen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att fatta beslut om att byggnationen av Österleden ska påbörjas , eller är planerna skrotade?
ip · H61091 · 2019-02-20 00:00:00 — Interpellation 2018/19:91 Butiksstölder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) berättade om en ökning av hot, våld och stölder i svenska butiker. Enligt den trygghetsbarometer som sammanställer kring tryggheten i butiker hade var tredje butik drabbats av stöld eller snatteri när undersökningen gjordes, och lika många butiker hade drabbats av hot och våld den senaste månaden. Det är också en bild som bekräftats när jag har själv har träffat livsmedelshandlare och butiksanställda i . Problemen ser lite olika ut beroende på var butikerna ligger – om de ligger centralt eller i förorter – men alla vittnar om en vardag med stölder och hot. Samtliga vittnar också om en systematik där samma gärningsmän begår stölder upprepade gånger utan att vare sig personal eller väktare kan stoppa dem från att gå in i butiken. Det är en helt oacceptabel arbetsmiljö för de anställda, som förtroendet för rättsstaten urholkas när samma gärningspersoner upprepade gånger stjäl och hotar. Trots att många poliser gör så gott de kan blir det få gripanden och ännu färre lagföringar. Handlarna försöker ofta möta stölderna genom eget säkerhetsarbete – från larm och kameror till väktare – men det kostar pengar och går ut över kunderna. I förlängningen riskerar butiker i särskilt utsatta lägen att stänga med hänvisning till brottsutsattheten. presenterades utredningen åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott, som bland annat föreslår att lagstiftningen kring systematiska tillgreppsbrott ska skärpas. Utredningen ger också ett förslag om införande av ett tillträdesförbud till bland annat butiker, även om utredningen inte förordar det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Är ministern och regeringen beredda att genomföra utredningens förslag, och inom vilken tidsperiod kan i så fall sådana åtgärder vidtas? Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa lag och ordning så att butiksstölder upphör eller minskar i ?
ip · H61092 · 2019-02-20 00:00:00 — Interpellation 2018/19:92 Anslutningsbiståndet till av (SD) till Statsrådet (MP) är en instabil och auktoritär stat som inte agerar konstruktivt i konflikten i grannlandet , fängslar flest journalister i världen, förtrycker den inhemska demokratiska oppositionen och leds av en uttalad islamist. Mot bakgrund av den politiska utvecklingen har medlemskapsförhandlingarna med i praktiken avstannat. Anslutningsstödet till landet går via ”Instrument for Pre-Accession Assistance”. IPA genomfördes , medan IPA II genomförs . Totalt omfattar stödet till nästan , mest av alla länder som får stöd genom programmet, varav ungefär 20 miljarder är avsatta för åren 2018–2020. Det ser med andra ord ut som om den del av EU som ansvarar för anslutning har en helt annan uppfattning i den här frågan än den del som ansvarar för anslutningsstödet. Mot den bakgrunden vill vi ha ett förtydligande från regeringen om vad planen visavi faktiskt är. Jag vill därför fråga statsrådet : När avstannade de facto anslutningsförhandlingarna? Anser statsrådet att den första delen av IPA-stödet uppnådde tillräckliga resultat avseende ? Varför fortsätter anslutningsbiståndet att betalas ut som anslutningsprocessen står still ? Vilken effekt anser statsrådet att den avstannade medlemskapsprocessen har haft och ska ha på IPA-stödet?
ip · H61093 · 2019-02-20 00:00:00 — Interpellation 2018/19:93 Resultatstyrning av strukturfonderna av (SD) till Statsrådet (S) har investerat stora summor i EU:s budget. Enligt liggande budgetförslag kommer ungefär hälften av EU:s budget 2021 att användas till UO 1 och 2. Syftet med dessa är att skapa ekonomisk tillväxt och jämna ut socioekonomiska skillnader mellan medlemsländerna. vill gärna veta huruvida den här politiken faktiskt fungerar. För att veta om den typen av investeringar som unionen gör faktiskt ger avsett resultat måste det från början finnas tydliga, kvantifierbara målsättningar mot vilka man kan mäta resultat. Sådana målsättningar finns dock inte, varför ingen över huvud taget kan veta om programmen gör nytta som står i proportion till investeringens storlek. Viss utvärdering sker, men målsättningarna är beskrivna i ganska allmänna ordalag, vilket gör det svårt att i efterhand svara på om de har uppfyllts eller inte. Jag vill därför fråga statsrådet : Varför har unionen valt att inte ställa upp tydliga uppföljbara resultatmål i UO 1 och 2? Hur ska skattebetalare veta huruvida deras investering i tillväxt och utjämning gett tilltänkt resultat, om inga mål ställs upp?
ip · H61094 · 2019-02-21 00:00:00 — Interpellation 2018/19:94 Vårdköerna och patienternas rättigheter av (M) till Socialminister (S) På en öppen webbserver, helt utan lösenordsskydd, har 2,7 miljoner inspelade samtal till rådgivningsnumret 1177 Vårdguiden påträffats. Det är uppgifter som först publicerats av tidningen . De inspelade samtalen sträcker sig ända tillbaka . Det handlar totalt av känsliga samtal som vem som helst har kunnat ladda ned och lyssna på. Detta står i strid med till exempel patientlagen, som har som grundläggande syfte att inom all hälso- och sjukvårdsverksamhet stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Därtill kan det också sägas att det faktum att så många människor använder sig av nätläkare och rådgivningsnumret 1177 Vårdguiden är signaler om bristande tillgänglighet inom den svenska hälso- och sjukvården. Att då inte kunna lita på att ens integritet som patient värnas är inget annat än oacceptabelt och beklagligt. Väntetiderna inom svensk vård är bland de allra längsta i . har gått sedan nuvarande regering nationellt tog över ansvaret för hälso- och sjukvården. Under den tiden har vårdköerna fördubblats inom bland annat specialistvården och tredubblats till barn- och ungdomspsykiatrin. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till socialminister : Hur avser regeringen att ta ett nationellt ledarskap över de fördubblade vårdköerna och den bristande tillgängligheten inom svensk hälso- och sjukvård? När avser regeringen att lägga fram konkreta lagförslag i syfte att stärka patientens integritet, självbestämmande och delaktighet? Vilken uppföljning avser regeringen att genomföra när det gäller utvärdering av hur patientens lagstadgade rättigheter följs inom svensk hälso- och sjukvård?
ip · H61095 · 2019-02-22 00:00:00 — Interpellation 2018/19:95 Åtgärder för högre tillväxt av (M) till Finansminister (S) Det är inte bara när det gäller arbetslöshet tappar mark jämfört med andra länder. Vi hamnar nära botten i EU:s nya konjunkturprognos. Bara och väntas ha sämre BNP-tillväxt 2019. Det duger inte – nu behöver vi ta upp tillväxtkampen med övriga EU. Anledningen är att tillväxttakten i försvagas, vilket påverkar som ett litet exportberoende land. Men även försvagad inhemsk efterfrågan och en avsvalnande arbetsmarknad anges som faktorer. Som konsekvens dämpas företagens investeringar och den privata konsumtionen, enligt . är BNP per capita också bland den lägsta i EU. Att regeringen tillsammans med stödpartierna i det läget går fram med förslag som friår och familjevecka riskerar att försätta i en än sämre situation. Tillväxten är helt avgörande för att pengar ska kunna skjutas till välfärden, vilket kommer att behövas åren framöver med en växande andel äldre i befolkningen. har i många avseenden goda förutsättningar för tillväxt och ännu starkare sysselsättning. Befolkningen är välutbildad och tar snabbt till sig ny teknik. Näringslivet är innovativt med omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet, och möjligheten till finansiering är god. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att ska kunna konkurrera med resten av när det gäller tillväxt?
ip · H61096 · 2019-02-22 00:00:00 — Interpellation 2018/19:96 Den ekonomiska politikens konsekvenser för boende på landsbygden av i (M) till Finansminister (S) Inför valet lovade , Socialdemokraterna, att inte höja bensinskatten. "Det är ju jättedyrt att tanka bensin som det är", löd motiveringen. har finansministern och regeringen höjt skatten varje gång de fått chansen. klargjorde finansministerns kollega i regeringen, , i SVT:s program Agenda att det som väntar åren framöver är dyrare drivmedel genom ytterligare höjd bensin- och dieselskatt – skatter som är på rekordhöga nivåer. är det ytterst oklart hur boende på landsbygden, som är beroende av bilen, ska kompenseras för detta i den överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, . De allra flesta som bor utanför städerna är beroende av bilen för att ta sig till jobbet, hämta på förskolan och skjutsa till träningen. Men väldigt få har användning av en elcykel eller råd att köpa en elbil – trots subventioner. Den gröna skatteväxling på som regeringen avser att genomföra innebär sänkt skatt på arbete och höjd skatt på sådant som är dåligt för miljön och klimatet. Eftersom man inte har redovisat alla skatter som ska höjas respektive sänkas är det oklart hur detta kommer att slå mot alla dem som måste ta bilen till jobbet, till dagis och till mataffären. måste sänka utsläppen från transporterna. Men det är viktigt att det sker på ett sätt som inte gör det omöjligt för människor att få sin vardag att gå ihop. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur avser ministern att säkerställa att höjda bensin- och dieselskatter inte gör det dyrare att bo och leva på landsbygden, och tycker ministern fortfarande att det är "jättedyrt" att tanka?
ip · H61099 · 2019-02-22 00:00:00 — Interpellation 2018/19:99 Cancervården av (M) till Socialminister (S) Av Cancerfondens första delrapport Cancervård framgår att de flesta regioner i inte ens är i närheten av att kunna ge vård i rätt tid till landets cancerpatienter. Rapporten slår än en gång fast att det spelar stor roll var i landet du bor för hur snabbt du kan få din cancervård. Socialdemokraternas och statsminister vallöfte att alla cancerpatienter skulle få sin cancerbehandling har misslyckats totalt. Den socialdemokratiskt ledda regeringens politik har i stället fördubblat köerna inom specialistvården. De partier som står bakom den här regeringen äger nu gemensamt ansvar för de växande problemen inom svensk hälso- och sjukvård. Detta gäller inte minst inom cancervården. Två alarmerande exempel ur Cancerfondens rapport handlar om väntetider för patienter med bröstcancer respektive prostatacancer. Endast 3 av 21 regioner klarade målet att av patienterna med bröstcancer ska få sin operation . Därtill klarade inte en enda region målet att patienter med prostatacancer ska få sin operation . I genomsnitt fick i stället patienterna vänta . Denna utveckling är helt oacceptabel. måste regeringen och dess stödpartier agera. Cancerfonden slår fast att problemen inom cancervården med för långa väntetider är för stora för att kunna hanteras av läkare och sjuksköterskor i det vardagliga arbetet. Det handlar i stället i grunden om organisation, struktur och resurser. Det behövs och krävs en ny uppdaterad nationell cancerstrategi som kortar väntetiderna och säkerställer att alla får bästa tänkbara vård oavsett var i landet de bor. Därför avsätts i statsbudgeten för detta ändamål för . Dessutom behöver vi se till att medarbetarna inom cancervården får fler kollegor. M-KD-budgeten innebär en resurshöjning med framöver gällande en ny nationell uppdaterad cancerstrategi. Vi avsätter i statsbudgeten direkt riktat till landets sex nationella barncancercentrum. Den nationella cancerstrategin ska vara koncentrerad till fem områden där behovet av nationell samordning av cancervården är som störst: kortare väntetider och ökad tillgänglighet, personal- och kompetensförsörjning, vårdkvalitet, tillvaratagande av medicinsk utveckling samt psykosocialt stöd till cancerdrabbade barn och deras anhöriga. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på det faktum att de regionala skillnaderna i avseende när patienten kan få vård i rätt tid i cancervården är så omfattande? Delar ministern analysen att det behövs en ny uppdaterad nationell cancerstrategi? Vilka slutsatser drar ministern av det faktum att vallöftet om att alla patienter med cancer skulle få sin behandling totalt misslyckats? Hur ser ministern på det faktum att fyra av fem patienter med livmoderhalscancer tvingas vänta än den maximala utlovade väntetiden? Vilka slutsatser drar ministern av det faktum att allt fler svenskar lever med kronisk cancer men att de inte får det stöd de behöver av en samlad vårdkedja? När avser regeringen att lägga fram ett genomarbetat skarpt förslag till ny uppdaterad nationell cancerstrategi?
· H61011 · 2019-03-12 15:00:30 — Vi har ett gemensamt ansvar att vara mycket tydliga med detta. Jag ser fram emot att fortsätta delta i denna diskussion och bidra i arbetet. Jag ser också fram emot att polisens arbete på detta område - förhoppningsvis - kommer att bära frukt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H610118 · 2019-03-06 00:00:00 — Interpellation 2018/19:118 Återvändande IS-terrorister av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har de återvändande IS-svenskarna attraherat stor uppmärksamhet i svenska medier och svensk samhällsdebatt. Rapporteringar visar att det är ungefär 150 svenskar som återvänt från IS, men ingen av dessa har dömts för brott begångna i konfliktzonen. Enligt finns det omkring 100 misstänkta svenska IS-terrorister kvar i konfliktzonen. Lagen om terrorresor infördes . Resandet var som störst 2013 och 2014; därefter började resandeströmmen klinga av. reste ett tiotal personer. Parallellt med resandet har ett flertal personer återvänt till från konfliktområdet. återvände ett femtiotal personer från konfliktområdet, och även återvände ett flertal personer till . började dock även återvändandet att mattas av. Ingen lag som kriminaliserar deltagande och samröre med en terrororganisation finns dock på plats. Detta trots att problemen varit uppenbara . Det är uppenbart att från politiskt håll inte klarat av att vidta de åtgärder och stifta de lagar som krävts för att kunna ställa dessa människor inför rätta. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Varför har ministern dröjt med att presentera lagstiftning inför som säkerställer att återvändande IS-terrorister ställs inför rätta?
ip · H610119 · 2019-03-07 00:00:00 — Interpellation 2018/19:119 Otryggheten i samhället av (M) till Statsrådet (S) Den ökande otryggheten, särskilt hos kvinnor, är mycket allvarlig. När otryggheten ökar minskar jämställdheten. Det bekräftas inte minst av Nationella trygghetsundersökningen, som visar att utsattheten för sexualbrott bland kvinnor har ökat från år . Därtill uppger av kvinnorna i åldern 20–att de ofta valt en annan väg eller ett annat färdsätt för att de känt sig otrygga och oroliga för att utsättas för brott. Motsvarande andel bland män i samma åldersgrupp är . Det är tydligt att kvinnors utrymme i det offentliga rummet därmed begränsas. När det kommer till personrån kan vi se en liknande, men inte fullt så kraftig, ökning. Utsattheten för personrån bland män uppgavs ligga på . var motsvarande siffra . I har det rapporterats om att det varit ett flertal rån utförda av flera gärningsmän i grupp. Detta har påverkat lokalsamhället och tryggheten negativt. månad femdubblades antalet anmälningar om personrån i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stävja ovannämnda utveckling?
ip · H610120 · 2019-03-07 00:00:00 — Interpellation 2018/19:120 Utsläppen från trafiken av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Med anledning av , som visade att utsläppen från transportsektorn ökade med (0,) finns det anledning att återigen påpeka att regeringen under den förra mandatperioden har fört en ineffektiv miljö- och klimatpolitik – och börjar vi se resultatet. Regeringen har under förra mandatperioden premierat symbolpolitik och mätt effekten av den egna politiken i spenderade kronor i stället för sänkta utsläpp. Många av regeringens åtgärder, som Klimatklivet och olika subventioner, har dömts ut av ledande experter och regeringens egna myndigheter. har utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken minskat . klimatmål är att de ska minska fram till och med . hävdar dock att man utifrån nuvarande styrmedel enbart kommer att komma ungefär halvvägs till målet. Inom bördefördelningen har dessutom åtagit sig att minska sina utsläpp från den icke-handlande sektorn till 2030 jämfört med . Att utsläppen från vägtrafiken nu ökar leder oss bort från alla våra mål. Med anledning av ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka ytterligare åtgärder ämnar regeringen vidta för att nå våra uppställa mål och de facto sänka utsläppen från transportsektorn?
ip · H610124 · 2019-03-08 00:00:00 — Interpellation 2018/19:124 Likvärdiga villkor för fristående och kommunala skolor av (M) till Utbildningsminister (S) Det gladde mig att se skrivningarna om åtgärder för att säkerställa lika villkor mellan fristående och kommunala alternativ inom välfärdssektorn. I skolvärlden är det viktigt, inte minst för att elever och föräldrar ska kunna känna sig trygga med att oavsett vilken förskola eller skola de väljer till sina barn så följer lika mycket resurser med till den verksamhet de väljer. lät revisionsfirman göra en granskning av principen om lika villkor och ersättning till kommunala och fristående skolor. Deloitte har granskat 20 utvalda kommuner och utgått från huvudfrågeställningen huruvida det för undersökta kommuner går att bedöma om principen om lika villkor efterlevs avseende skolpeng, övriga ersättningar och kompensationer. Dessvärre visar granskningen att det inte går att avgöra om principen om lika villkor efterlevs för de undersökta kommunerna. Det går inte att få fram jämförande siffror, vilket gör att det är svårt, för att inte säga omöjligt, för en fristående förskola eller skola att kunna kontrollera om de behandlas lika ekonomiskt på det sätt som lagen föreskriver. har vidare vid flertalet tillfällen även påpekat att många kommuner inte fattar beslut om skolpeng på ett sådant sätt att det är möjligt för en fristående verksamhet att överklaga. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att det är rimligt att det för en fristående huvudman inte går att avgöra om man tilldelats resurser på lika villkor som kommunens egna verksamheter? Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att lika villkor råder mellan fristående och kommunala förskolor och skolor?
ip · H610125 · 2019-03-08 00:00:00 — Interpellation 2018/19:125 Studiero i skolan av (M) till Utbildningsminister (S) Trygghet och studiero i skolan är ständigt uppe i skoldebatten. Många vittnar om, och många utvärderingar visar, att det behövs åtgärder för att alla skolor ska vara en trygg miljö med studiero för alla elever. presenterade en granskningsrapport när det gäller Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut. Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbesluten är central för att säkerställa att huvudmännen vidtar tillräckliga åtgärder för rättning, och i slutändan för att myndighetens arbete faktiskt leder till en förbättrad skolverksamhet. Om uppföljningen brister kan det få till följd att effekten av tillsynen uteblir. I en granskning konstaterade att en stor andel inspektörer, rektorer och huvudmän ansåg att Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut inte säkerställde att brister åtgärdats. I den nya granskningen framgår att det fortfarande brister i uppföljning av tillsynsbeslut. Skolinspektionen avslutar många ärenden enbart utifrån huvudmannens skriftliga redovisning, trots att det då kan vara svårt att avgöra om en brist verkligen har avhjälpts. Huvudmännens skriftliga redovisning redogör sällan för resultatet av de åtgärder som vidtagits, och det är ovanligt att Skolinspektionen inhämtar sådan information när man inte genomför uppföljningsbesök. En av de vanligaste brister som Skolinspektionen identifierar gäller trygghet och studiero. I mer än hälften av dessa fall gör Skolinspektionen inget uppföljningsbesök utan avslutar ärendet enbart utifrån huvudmannens skriftliga redovisning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att det är rimligt att avsluta ett tillsynsbeslut enbart med en huvudmans skriftliga redogörelse som underlag? Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av ?