· H610152 · 2019-04-23 14:55:49 — har frågat mig dels vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att konsekvenserna av den nya skattebördan på datorhallar inte får betydande negativa effekter, dels vad jag avser att göra för att förhindra att skattebördan på svenska företag ökar . Regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar. Efter förslag från regeringen har energiskatten först sänkts för den som förbrukar el i en datorhall, och därefter har definitionen av datorhall utvidgats så att fler datacenter omfattas. Skattesänkningen och utvidgningen har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. ställningstagande handlar om vem som anses förbruka elen i en datorhall och därmed är berättigad till skattenedsättningen. I en situation där ett företag hyr in sin utrustning i ett annat företags datorhall anser att det är hyresgästen som anses förbruka elen och kan ansöka om återbetalning av energiskatten. Innebörden av ställningstagande är således att energiskatten är nedsatt även i detta fall. Jag kommer att följa frågan om de administrativa effekterna för företagen. När det gäller andra fråga vill jag börja med att påpeka att den här regeringen under förra mandatperioden lade fram förslag om nya skatteregler för företagssektorn som bland annat innebar en sänkning av bolagsskatten som skatteplanering med interna och externa lån försvårades. Sänkningen kommer att ske i två steg under den här mandatperioden, och det första steget togs redan nu . Regeringen har också lämnat ett förslag till om att underlätta för generationsskiften i fåmansföretag. Förslaget innebär att det kommer att vara samma skatt vid en överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. Vi fick höra en något styltig uppläsning av svaret från finansministern - kanske inte riktigt den passion och glöd som jag hoppas på från en finansminister när det kommer till svenskt företagande, svenskt entreprenörskap och svenskt jobbskapande, men i alla fall. Kärnan i den här frågan, fru talman, är den osäkerhet som finansministern med tillhörande myndigheter sprider kring att investera, kring att driva företag och kring att skapa arbetstillfällen för att skapa ekonomisk tillväxt och bygga stora, starka skattebaser som gör att vi kan finansiera vår välfärd när hon gång på gång kommer med olika typer av hot eller implicita hot mot möjligheten att driva företag och investera i . Detta med serverhallarna är ett exempel. Under alliansregeringen inleddes ett arbete för att göra konkurrenskraftigt och attraktivt för dem som vill driva nya typer av innovativa företag, men är det oklart vilka villkor som gäller. Det har också gällt vårdtjänsterna, där har kommit med ett beslut om att man plötsligt ska få mycket högre moms, vilket hindrar många som är verksamma i branschen. När finansministern presenterade förslaget som skulle underlätta generationsskiften i fåmansbolag kunde finansministern inte låta bli att hota alla svenska entreprenörer med att det nog runt hörnet också låg en stor skattehöjning. Den här retoriken, , leder till att skötseln av inte är så bra som den borde vara. Den leder till att vi inte får den tillväxt, de arbetstillfällen eller de nya företag som vi skulle kunna ha haft. kan finansministern givetvis säga: Jo, men det har gått bra för jag har varit finansminister. Och det är i någon mån sant. har dragits framåt med klackarna i marken av en mycket stark global konjunktur. Det är klart att det har hjälpt också ett land som , hur mycket elände som finansministern än har försökt hitta på vid sidan av. Däremot får man en annan bild när man jämför oss med andra länder för att se om bättre har klarat av att ta vara på högkonjunkturen än vad andra länder har gjort. Svaret på det är entydigt nej. Det är mot bakgrund av detta som min fråga till finansministern ställs, nämligen kombinationen av att göra små förbättrande åtgärder och hota med att stora försämringar och stora skattehöjningar väntar runt kröken. När man tittar på hur det har gått för ser man att det i jämförelse med andra länder gått så dåligt att regeringen till och med har avskaffat sina egna mål. Finansministern hade ett mål om att vi skulle ha den lägsta arbetslösheten i EU. Det gick så dåligt med det målet att finansministern avskaffade det. Det finns inte ens en gång kvar efter att vi har fallit som en sten i den här statistiken efter skatte- och bidragshöjarpolitik. IMD mäter entreprenörskap och innovationsförmåga hos länder, och där har vi halkat ned från femte till nionde plats. I mätning av förmågan att vara innovativa har vi också tappat. När nu gör sina prognoser om ekonomisk tillväxt är vi förvisso inte längre sämst men tredje sämst. När det kommer till bnp per capita är det numera allmänt och brett känt att har akuta problem med den ekonomiska tillväxten. Ändå, herr talman, lägger finansministern ständigt fram olika hot om skattehöjningar som komma ska, och hon sköter inte sina myndigheter på ett sådant sätt att de som investerar i får förutsägbara villkor. efterlyser mer passion. brukar inte interpellationsdebatter vara de mest passionerade tillställningarna, men är välkommen när jag förstamajtalar på . Då kommer han att få höra passion också vad gäller möjligheten att driva företag och skapa jobb i . Jag vill påpeka att vi socialdemokrater var tydliga med, när jag var ekonomisk-politisk talesperson och långt före , att vi ville ha en sänkt skatt på datorhallar. Jag är glad att sedan i regeringsställning tillsatte en utredning och ändrade sig i den frågan. Sedan har vi under den här regeringen kunnat genomföra först nedsättningen och sedan också utvidgningen. tycker att jag skulle styra min myndighet mer. Jag vet att om jag gjorde det skulle eller någon annan moderat i stället anmäla mig för ministerstyre. Vi har självständiga myndigheter som gör förtydliganden kring lagstiftningen, och det finns naturligtvis möjlighet för företag att överklaga om de tycker att det görs en felaktig tolkning. menar att vi har gjort små förbättringar för företagen. Det kan man värdera som man tycker. På många företag som jag träffar tycker man däremot att den företagsskatteomläggning som har genomförts är viktig. Det var ett arbete som påbörjades som var på , som vi sedan kunde fortsätta och som innebär att man breddar basen men sänker skatten för företagen. har vi skattesänkningar som vi minskar möjligheterna för skattefusk med olika avdrag. Det är någonting som är angeläget. När jag träffar företag är det framför allt två saker som man pekar på. Den ena är brist på arbetskraft och den andra att den arbetskraft man hittar har svårt att flytta dit där jobben finns. Här har regeringen kommit med viktiga åtgärder både vad gäller att bygga ut så att fler ska kunna ta de jobb som växer fram och att ett investeringsstöd för bostäder, som vill avskaffa, nu kommer att kunna vara kvar så att det kan byggas fler hyresrätter. Om man tittar på hur det ser ut är den ekonomiska utvecklingen i god. Vi ligger lite tidigare i konjunkturcykeln än många av de andra EU-länderna. Det gör att vi har gått in i en avmattningsfas tidigare än de andra länderna. Däremot gick vi in i konjunkturuppgången tidigare än de andra länderna gjorde. ligger alltså gott till i tillväxtligan. Att gick in tidigt i en högkonjunktur kan ju ha att göra med att alliansregeringen förberedde en stark återhämtning i med jobbskatteavdrag, åtstramade bidragssystem, stärkta drivkrafter att arbeta, sänkt bolagsskatt och ökade incitament att investera och driva företag i . Att nu går ur högkonjunkturen tidigare än andra länder kan ha att göra med att har gjort precis tvärtom och tagit ned drivkraften att arbeta, höjt skatten på att arbeta, försvårat för företag att växa och hotat med att införa nya typer av skatter, regleringar och bördor när det gäller att skapa arbete i . Att vi lämnar högkonjunkturen tidigare kan bero på att hotar hela viktiga basnäring med höjda drivmedelsskatter, att flygskatter införs och också ska höjas, enligt regeringen, vad jag kan förstå, och att hon dessutom inför kilometerskatter och säger att vi nu ska lägga extra på att skapa arbetstillfällen och driva industri runt om i vårt land. Det kan, herr talman, finnas ett samband mellan att vi gick in i högkonjunkturen tidigare för att dåvarande regering drev en jobb- och företagsvänlig politik och att vi lämnar högkonjunkturen tidigare för att den här regeringen bedriver en bidragsvänlig och företagsfientlig politik. Det kan finnas ett sådant samband. När finansministern får frågan av mig om myndigheter som skapar osäkerhet och lägger bördor på dem som vill skapa arbete, driva ekonomisk tillväxt och säkra skattebaser i slår hon ifrån sig och säger: Det kan jag inte göra någonting åt. Men sanningen är att finansministern visst kan göra någonting åt det, fullt legalt och fullt rimligt, utan att för den skull göra sig skyldig till ministerstyre. Det kan göras genom att man ändrar lagar och förtydligar regler eller genom att man skriver regleringsbrev till myndigheterna där man förtydligar vad som är deras uppdrag. Men gör ingenting av detta utan låter myndigheter skapa dåliga förutsättningar för dem som vill bedriva verksamhet i . Ta ansvar, - gör ditt jobb, och skyll inte ifrån dig! Jag kan inte förstå hur man som finansminister inte reagerar kraftfullt mot att vi enligt IMD och tappar konkurrenskraft och innovationsförmåga gentemot omvärlden. När man noterar att vi har den tredje lägsta ekonomiska tillväxten i hela Europeiska unionen, att vi har väldiga problem med produktivitet och ekonomisk utveckling per person i vårt land och att vi i kategori efter kategori gällande utveckling och förändring hamnar bland de sämsta länderna borde man väl som finansminister agera. Man borde lägga fram paket, ändra lagar, göra avregleringar och göra det enklare att starta och driva företag runt om i hela landet. Man borde sänka skatter på investeringar och innovation och skapa bättre förutsättningar för den högre utbildningen, för forskning och för mer dynamik i vår ekonomi så att vi kan få råd med den bästa välfärden, den bästa äldreomsorgen och den bästa sjukvården. Den här finansministern gör tvärtom och hotar med ännu mer av de skatter som redan tynger när det gäller att bo utanför storstäderna, när det gäller vår basindustri, skogsindustri och gruvindustri och när det gäller att starta nya bolag och att vara entreprenöriell. Här hotas ständigt med nya skatter. har inte missat ett enda tillfälle att prata om att hon vill höja skatten för entreprenörer och företagare. Tror finansministern verkligen att vi kommer att bryta denna negativa utveckling som vi har befunnit oss i under finansministerns regeringstid genom att göra ännu mer av det som har visat sig vara dåligt? Jag kan konstatera att under de år som jag har varit finansminister har det skapats 350 000 fler jobb i . Ungefär 250 000 av dem är i det privata näringslivet, men väl så viktigt är att 100 000 är i våra viktiga välfärdsverksamheter. Sysselsättningsgraden är den högsta som någonsin har uppmätts i något EU-land, och andelen personer som lever på olika former av transfereringar är den lägsta . Detta har skett som vi har betalat av på statsskulden, som är den lägsta . har också klättrat i en lång rad internationella undersökningar vad gäller bland annat ekonomins funktionssätt och konkurrenskraft. Det här är en politik som vi vill fortsätta att utveckla . Då handlar det dock inte, som drev igenom, i huvudsak om generella skattesänkningar, utan nu handlar det om att se till att det som företagen efterfrågar, nämligen utbildad arbetskraft, bostäder och infrastruktur, också levereras. Det kommer regeringen att göra med det arbete som vi bedriver. Vi genomför också förbättringar där vi bland annat, som jag påpekade, inte bara sänker bolagsskatten utan också underlättar för generationsskiften i småföretag. Det finns många ytterligare förslag som vi skulle kunna berätta om, bland annat bättre förutsättningar att driva företag i glesbygd via den bredbandsutbyggnad som får ytterligare resurser i vårändringsbudgeten. Det här är en politik som vi kommer att fortsätta att utveckla för att säkerställa goda förutsättningar för både stora och små företag att verka runt om i hela landet. Ingen som är seriös och påläst förnekar att har befunnit sig i en stark högkonjunktur tillsammans med hela övriga omvärlden. För ett exportberoende land som är det självklart att det har en positiv inverkan på sysselsättningsutveckling, investeringar och så vidare. Men det finansministern inte vill prata om är att det inte har haft en lika positiv inverkan i som det har haft i andra länder. Andra länder har nämligen haft en bättre politik, medan vi har haft en sämre politik. Om man har en segelbåt och hissar segel är det inte så konstigt att man åker framåt. Men de andra åker snabbare framåt än vad vi gör, eftersom vi har hissat ett sämre segel. Vi har hissat , helt enkelt, och då tar det sig inte. Vi har tappat när det kommer till entreprenörskap, när det kommer till innovation och när det kommer till hur omvärlden ser på oss som ett land att vara verksam och investera i. Här har finansministern staplat problem på problem och lagt börda på börda på de personer som vill driva företag, skapa arbete och bygga skattebaser som ska finansiera välfärden här i . Det har handlat om skattehöjningar på arbete och på att utbilda sig. Det har handlat om att låta myndigheter tolka lagar och regler på ett sätt som gör det ännu krångligare att vara verksam här, och det har handlat om att utvisa företags spetskompetens på ett helt orimligt sätt utan något agerande från regeringen. Vi ser nu hur myndigheter skapar problem för vårdtjänster, för sjukhus utanför storstäderna och för möjligheterna att driva innovativa serverhallar i . Vi ser hur finansministern ständigt hotar entreprenörskap med höjda skatter. Det här, , kommer inte att leda till att jobben blir fler. Det kommer inte att leda till att tillväxten blir högre. Det kommer inte att leda till att vi får starkare skattebaser i , utan det kommer att gå precis som det gjorde när var statssekreterare med ansvar för skatter: Det blir sämre för . Så här har det låtit från . Under den tiden har jobben blivit fler, och arbetslösheten har sjunkit. Andelen personer på transfereringar har minskat, tillväxten har varit god och statsskulden har minskat. Det är en politik som vi avser att fortsätta bedriva. Ser man tillbaka på andra jämförbara länder har tillväxten i varit god. Vår sysselsättning är högst i , och våra statsfinanser är bland de starkaste i . För företagen är det viktigt med ett gott företagsklimat. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att stärka företagsklimatet, inte bara för våra stora bolag utan också för de små vad gäller en lång rad frågor. Det handlar om att komma till rätta med arbetskraftsbristen, det handlar om infrastrukturen, det handlar om bostäderna och det handlar om stöd vad gäller exportsatsningar för de små bolagen. Det handlar om bredbandsutbyggnad runt om i hela landet, och det handlar om att säkerställa att det finns välfungerande vägar att transportera sig på också när man bor långt ut i landet. Det är en lång rad frågor. Det här är ett arbete som har burit frukt. Det ser vi i vår goda utveckling och också i det faktum att vi har klättrat i en lång rad internationella undersökningar gällande företagande och konkurrenskraft jämfört med när satt i . Vi fortsätter denna utveckling, och så får vi se hur det låter fortsatt . Det ser jag fram emot! Interpellationsdebatten var härmed avslutad.