ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H61038 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:38 Arbetslöshetsmålet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen lovade att skulle ha lägst arbetslöshet i EU . "Vi ska nå lägst arbetslöshet i EU. Det är det förpliktigande delmålet, men vi ska mot full sysselsättning. Det, mina vänner, är socialdemokratisk politik!" Det var statsministerns egna ord. Då låg på 10:e plats bland EU:s länder. Efter en mandatperiod med socialdemokratiskt styre är vi nu på 19:e plats, trots en långvarig högkonjunktur. Arbetslösheten har visserligen sjunkit till följd av högkonjunkturen, men den har sjunkit snabbare i andra länder och är lägre i länder med svagare konjunktur. Jag noterar också att arbetslöshetsmålet inte nämndes över huvud taget i regeringsförklaringen, vilket är häpnadsväckande. Det saknas även politik för fler jobb i den överenskommelse som ligger till grund för regeringspolitiken. I stället är det fokus på sänkta skatter för höginkomsttagare och på att människor ska jobba mindre. Regeringen stoltserar gärna med att sysselsättningsgraden är rekordhög i . Det är den i många länder på grund av den rådande högkonjunkturen i . Enligt arbetsmarknadsministern beror regeringens misslyckande på den M- och KD-budget som endast varit gällande . Faktum är dock att vi har tappat placering efter placering med den socialdemokratiska regeringen, och mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra arbetslöshetsstatistiken? Varför har regeringen tagit bort målet för arbetslöshet på EU-nivå i regeringsförklaringen?
ip · H61039 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:39 Arbetslöshetsmålet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Ett av regeringens tillkortakommanden den förra mandatperioden var oförmågan att, i brinnande högkonjunktur, se till att fler som stod utanför kunde träda in på arbetsmarknaden. gick Socialdemokraterna till val på en målsättning att skulle ha den lägsta arbetslösheten av EU:s 28 medlemsländer. har utvecklingen dock gått åt rakt motsatt håll. 2018 hade tappat från 12:e till 18:e plats i EU när det gäller låg arbetslöshet. På frågan om målsättningen varit klok svarade finansministern : ”Jag tror att jag som en minister i en övergångsregering inte ska recensera tidigare regeringars mål.” I regeringsförklaringen nämndes inte arbetslöshetsmålet en enda gång av statsministern. Det förefaller alltså som att regeringen slutligen har insett det alla andra sett : Socialdemokratisk politik kommer inte att ta oss närmare full sysselsättning. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Har ministern och regeringen övergett Socialdemokraternas mål om lägst arbetslöshet i EU ?
ip · H6104 · 2019-01-23 00:00:00 — Interpellation 2018/19:4 Utvecklingen i av (C) till Utrikesminister (S) folk skulle kunna ha goda förutsättningar att utveckla välstånd och demokrati, men de har drabbats av förödande politisk misskötsel . Den senaste utvecklingen började under men toppas nu av Maduroregimens totala övergrepp på den enda legitima institutionen i , landets valda . Med fängslande av oppositionen och parlamentariker i fängelse förhindrade att verka har demokratin fängslats. Maduro dirigerar och förtrycker med hot, fängslande och övergrepp mot alla som inte fogar sig i regimens övergrepp på demokratin och folket. Det råder ingen tvekan om att det som händer i utgör ett hot mot fred och säkerhet i regionen. Maduroregimens agerande måste tydligt fördömas och bör bli föremål för säkerhetsrådets tydliga agerande. måste klart markera sitt stöd för alla fredliga frihetskämpar samt fördöma regimen. Stödja de som kämpar för att återupprätta mänskliga rättigheter och den demokratiskt valda nationalförsamlingen. måste tydligt markera sitt stöd för internationell rättvisa då det inte finns något fungerande rättsväsen i . måste tydligt kräva att de politiska fångarna släpps och att den valda nationalförsamlingens fulla konstitutionella kapacitet återupprättas. Detta som en grund för att kunna finna en politisk lösning framåt. måste också klargöra att inte kan erkännas som legitim och i samarbete med EU vidta ytterligare åtgärder mot regimen samt fullt ut stödja kravet på att ICC aktivt driver på processen för rättvisa gällande möjliga brott mot mänskligheten i . Med hänvisning till detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ har ministern tagit i FN, EU och bilateralt med Limagruppen för att öka pressen på Maduroregimen att sluta fängsla demokratin? Anser ministern i likhet med till exempel Limagruppen att Maduro inte är legitima president? Stöder ministern kravet på att ICC driver på undersökningar för att kunna nå rättvisa i fråga om eventuella brott mot mänskligheten?
ip · H61040 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:40 Säkerhetsrutinerna på av (M) till Statsrådet (S) Försvarsberedningens rapport om totalförsvaret och det civila försvaret presenterades . I rapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 konstateras att: Det säkerhetspolitiska läget har försämrats i närområde och i . aggression mot och den olagliga annekteringen av strider mot () våldsförbud och har utmanat den europeiska säkerhetsordningen i grunden liksom de normer, samarbeten och institutioner som utgör fundament för europeisk säkerhet. Försvarsberedningen föreslår att målet för totalförsvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Försvarsberedningen lämnande också förslag på åtgärder för att stärka totalförsvarets förmåga och uthållighet samt det civila försvarets hantering av fredstida kriser och förberedelser inför eventuellt krig. Säkerhetspolisen, , slog 2016 larm om att kartlägger samhällsviktig infrastruktur i . Ett av målen är elkraftnätet. är den myndighet som ansvarar för elöverföringssystemet. Myndigheten arbetar med att bygga upp en robust elförsörjning och är en nyckelaktör i elförsörjning. Medierna har visat flera konstigheter kring . Det har bland annat framkommit att det funnits brister i myndighetens säkerhetsskydd samt konsultupplägg med jävskopplingar, och enligt medierna ville delar av ledningen senarelägga offentliggörandet av information om kraftiga prishöjningar i stamnätet till efter valet. Den har inte råd att vara aningslös och måste ta oegentligheter av detta slag på allvar. Det som uppvisats från följer ju ett spår sedan säkerhetshaveriet på Transportstyrelsen, med myndigheter som uppvisar ett lättsamt beteende till viktiga rutiner och instruktioner och en oförmåga att på regeringsnivå prioritera och agera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet och regeringen försäkrat sig om ökad medvetenhet om riskerna för samhällsviktig infrastruktur och bättre fungerande rutiner bland svenska myndigheter som har att göra med energiförsörjning och energidistribution?
ip · H61041 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:41 Mora-Siljan flygplats av (M) till Statsrådet (S) Mora-Siljan flygplats har stått utan trafik efter att handlande lett till att det inte längre finns ekonomiska förutsättningar för mellanlandning i på flygsträckan –. Den tidigare mellanlandningen i , som möjliggjordes av kommun, ser nu bara ut att kunna bli möjlighet om staten meddelar trafikplikt även på flygplatsen i , vid sidan om den trafikplikt som råder på flygplatsen i . En bred uppslutning från höger till vänster finns bland dalapolitiker såväl på regional nivå som på riksdagsbänken i denna kammare för att flygtrafiken till ska kunna återuppstå. Till och med regeringens egen representant i länet, i form av landshövdingen, har uttryckt behovet av att flygtrafiken återuppstår. En avgörande förutsättning för entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är fungerande kommunikationer. Små och medelstora företag är också beroende av kunder och leverantörer långt utanför hemorten. Utan goda kommunikationer är det svårt att fortsätta att verka och utvecklas i . behöver förbindelse med huvudstaden och möjlighet att nå ut i världen via . Därför är flygplatsen i viktig för hela . anser dock att har så bra kommunikationer utan flyg att det inte behövs någon trafikplikt. När Alliansen var vid makten tog vi ansvar för de linjer som krävde stöd och beordrade att ändra sitt beslut i det så kallade regleringsbrevet. Nuvarande regering har samma möjlighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att fatta beslut om att belägga flyglinjen –med trafikplikt?
ip · H61042 · 2019-01-30 00:00:00 — Interpellation 2018/19:42 Ekonomiskt bistånd på grund av trångboddhet av (M) till Socialminister (S) En 20-årig man som studerar och bor med sina syskon hos sin far i en trerummare väljer att flytta till en kompis och begär bistånd till hyran från kommunen. Kommunen avslår ansökan, men efter överklagan ger förvaltningsrätten honom rätt. Skälet för förvaltningsrätten är att 20-åringen anses så trångbodd med sin familj att han inte kan garanteras en skälig levnadsnivå hos sin familj, och då bör han få rätt till ersättning för hyreskostnaden hos kompisen. Kommunen har överklagat domen. Men skulle domen stå fast kan detta innebära stora konsekvenser för alla kommuner framöver om fler unga studerande kan få rätt till egen bostad som kommunen betalar. Med anledning av ovanstående är min fråga till socialminister : Vad avser ministern att göra för att begreppet ”skälig levnadsnivå” ska bli tydligare så att detta inte utnyttjas på ett sätt som inte var avsett?
ip · H61043 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:43 Nedläggningen av Kronofogdens kontor på mindre orter av (V) till Finansminister (S) Rikskronofogden har meddelat att de avser att lägga ned sina kontor i , och . Detta gjorde de hade en övergångsregering, men de lät också meddela att detta var avstämt med den dåvarande ansvarige ministern. I deras nya strategi, som också presenterades av rikskronofogden på skatteutskottet, ingår att de inte ska ha verksamhet på orter med mindre än 20 000 invånare. Någon djupare analys av detta beslut är svår att utläsa i de underlag som är offentliga. Att gränsen sätts vid 20 000 invånare förklaras inte på något sätt. Avstånden verkar inte heller ha påverkat, utan i stället hänvisar man till och hanteringen där. Man utgår inte heller från den normala benämningen invånare i kommunen utan utgår ifrån antalet invånare i tätorten. En annan motivering som framkommit är att det inte finns universitet eller högskola i , och . I samband med rikskronofogdens besök i skatteutskottet stod man fast vid beslutet om nedläggning av kontoren på dessa tre orter. Det visar på en bristande respekt för den politiska inriktningen. Det är tydligt att man faktiskt går emot den politiska inriktningen kring hur hela ska leva. centraliserar trots att man fått i uppdrag att decentralisera och stärka den statliga närvaron i hela landet. Jag tycker också att det saknas skälig grund för beslutet när statlig service försvinner från flera mindre orter med motiveringen att de har färre än 20 000 invånare och att det inte finns universitet eller högskola på orten. Det här är inga rimliga utgångspunkter. Vidare är det också både fel i sak och fel . Sådana här beslut bör kommuniceras med en nyvald regering. Sedan är det självklart att även mindre orter ska kunna ha statlig service och närvaro. Här finns utbildad arbetskraft, trogna medarbetare, god livsmiljö och tillgång till digital utbyggnad. Kronofogden skriver själv i sitt underlag att det är vanligt med spontanbesökare på kontoren, då underlagen ofta är svåra att förstå, man behöver hjälp att fylla i, stämma av sitt konto osv. Om de mindre lokala kontoren försvinner kommer möjligheterna att få hjälp att kraftigt begränsas. Den här frågan bör också ses i ett större sammanhang. har Kronofogden gått från 95 lokala kontor till dagens 37. En utarmad lokal service är en av huvudanledningarna till att övrig service försvinner från mindre orter, och därmed begränsas möjligheterna att bo kvar. Kronofogden har bidragit till detta genom att kraftigt dra ned på sin lokala närvaro. Så kan det inte få fortsätta. Den här utvecklingen måste vändas, och politiken måste ta sitt ansvar och statliga myndigheter finnas närvarande även på mindre orter. Beslutet om nedläggning av dessa tre kontor går inte att se på något annat sätt än att det är både påskyndat och ogenomtänkt. Det har inte alls funnits någon anledning att forcera fram ett sådant här beslut när det dessutom varit en period av sittande övergångsregering. Jag vill därför fråga finansminister : Avser ministern att agera för att ändra på beslutet om nedläggning av Kronofogdens kontor på mindre orter såsom , och ?
ip · H61044 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:44 Nedläggningen av Kronofogden i av (V) till Statsrådet (S) Rikskronofogden har meddelat att man avser att lägga ned Kronofogdens kontor i . Detta gjorde man hade en övergångsregering, men man lät också meddela att detta var avstämt med den dåvarande ansvarige ministern. Därför är det först nu som ledamöter kan ställa ansvarig regering till svars. I deras nya strategi ingår att de inte ska ha verksamhet på orter med mindre än 20 000 invånare. Någon djupare analys av detta beslut är svår att utläsa i de underlag som är offentliga. Att gränsen sätts vid 20 000 invånare förklaras inte på något sätt. Avstånden verkar inte heller ha påverkat, utan i stället hänvisar man till och hanteringen där. Man utgår inte heller från den normala benämningen invånare i kommunen utan utgår från antalet invånare i tätorten. Konsekvenserna av beslutet blir självklart stora för verksamheten, för dem som är i behov av myndighetens stöd och hjälp, för de anställda samt för berörda kommuner, då statliga jobb är viktiga på den lokala arbetsmarknaden. För västra blir konsekvenserna stora när verksamhet flyttas från till . Avståndet för att besöka Kronofogden blir längre. Avståndet till gäldenärerna blir längre och kräver mer arbetstid och längre bilresor för personalen. Flera av kommunerna i västra har en hög andel gäldenärer jämfört med genomsnittet. Myndighetens beslut kan sägas gå på tvärs emot den inriktning den tidigare regeringen haft när den i stället utlokaliserat myndigheter från . Detsamma gäller landsbygdskommitténs slutsatser som samtliga riksdagspartier ställde sig bakom. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för att ändra Kronofogdens beslut om nedläggning av verksamheten på de mindre orterna såsom ?
ip · H61045 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:45 Nedläggningen av Kronofogden i av (V) till Finansminister (S) Rikskronofogden har meddelat att man avser att lägga ned sina kontor i , och . Detta gjorde man hade en övergångsregering, men man lät också meddela att detta var avstämt med den dåvarande ansvarige ministern. I deras nya strategi ingår att de inte ska ha verksamhet i kommuner med mindre än 20 000 invånare. Sättet de räknar på är nytt, då siffran gäller tätorten och inte antalet invånare i kommunen. Någon djupare analys av detta beslut är svår att utläsa i de underlag som är offentliga. Att gränsen sätts vid 20 000 invånare förklaras inte på något sätt. Avstånden verkar inte heller ha påverkat, utan i stället hänvisar man till och hanteringen där. Konsekvenserna av beslutet blir självklart stora för verksamheten, för dem som är i behov av myndighetens stöd och hjälp, för de anställda samt för berörda kommuner, då statliga jobb är viktiga på den lokala arbetsmarknaden. har agerat för att få att ändra sitt beslut, namninsamling har initierats med mera. Beslutet innebär att hela ställs utan närvaro från myndigheten. Avståndet för att besöka Kronofogden blir 10–längre än . Avstånden ökar, bilresorna blir längre, det kommer att kräva mer arbetstid, dyrare omkostnader och högre personalkostnader. Myndighetens beslut kan sägas gå på tvärs emot den inriktning den tidigare regeringen haft när den i stället utlokaliserat myndigheter från . Jag vill därför fråga finansminister : Avser ministern att agera för att ändra på beslutet om nedläggning av Kronofogdens kontor på mindre orter som ?
ip · H61046 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:46 Samordningen av totalförsvaret av (KD) till Försvarsminister (S) I Försvarsberedningens rapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) står: ”Beredningen anser att en sammanhållen hantering och ledning av totalförsvaret (det militära och det civila försvaret) skulle underlättas av att ett departement fick det samlade ansvaret för samordningen av totalförsvaret, såväl i fred som vid höjd beredskap.” Kring detta fanns enighet bland alla partier i Försvarsberedningen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är en av de myndigheter som är av stor vikt vid krig eller kris men som inte sorterar under Försvarsdepartementet, vilket enligt Försvarsberedningen försvårar en sammanhållen hantering och ledning. Men efter det att rapporten släppts har ingenting hänt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Varför har inget arbete för att sortera MSB under Försvarsdepartementet inletts?
ip · H61047 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:47 Åtgärder mot frånvaro av (M) till Utbildningsminister (S) överlämnades utredningen om frånvaro i skolan till regeringen. I utredningen har utredaren kartlagt frånvaro men även kommit med ett antal förslag på åtgärder. Problematisk frånvaro, som innebär att elever inte får sin rätt till utbildning tillgodosedd, är ett allvarligt samhällsproblem. Problemet är inte nytt, men det saknas återkommande mätningar och en enhetlig definition av problemet. Utredningen har identifierat följande primära problemområden: – Det finns brister i skolans och elevhälsans närvarofrämjande arbete och i arbetet med att förebygga frånvaro. Arbetet inriktas främst på åtgärder när frånvaron väl är ett faktum. – Det finns brister i närvaroregistrering, vilket innebär att frånvaro inte upptäcks eller upptäckts . – Det finns brister i uppföljning och analys av frånvaro, vilket leder till att man ofta reagerar för sent på frånvaro. – Det finns en bristande kunskap om vad som främjar närvaro. – Det förekommer brister i kartläggningen av orsakerna till frånvaro, vilket leder till att det finns risk för att rätt åtgärder inte vidtas. – Det finns brister i samverkan mellan olika aktörer. Skolor och kommuner rapporterar och följer upp frånvaro på olika sätt och med olika kvalitet och intervall. Det här innebär att resultaten för samtliga undersökningar som redovisar frånvaro till viss del är osäkra, men undersökningarna kan ändå användas för att ge indikationer på vilka områden och verksamheter som behöver utvecklas. I propositionen Samling för skolan lades endast ett fåtal av utredningens förslag fram på bord. Mina frågor till utbildningsminister blir: Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att elever med problematisk frånvaro kommer tillbaka till skolan och får den utbildning de har rätt till? Varför finns inte förslaget om nationell uppföljning med i propositionen?
ip · H61048 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:48 Mobiltelefonförbud i klassrum av (M) till Utbildningsminister (S) finns en mycket detaljerad punkt som de fem partierna kommit överens om. Det handlar om att införa ett förbud mot mobiltelefoner i klassrummen i svenska skolor. finns möjlighet för rektorer och lärare att själva fatta beslut om att mobiler inte får användas i klassrum eller på skolan. Internationella Engelska Skolan har till exempel mobilförbud under skoltid. I andra klassrum används elevernas mobiltelefoner till skolarbete med lärarens godkännande. , gymnasielärare och filosofie doktor vid vid , har tittat på mobiltelefonanvändning i klassrummet och konstaterar att den används i många klassrum som ett verktyg för lärande och samarbete. I av stor lärarbrist pratas mycket om åtgärder för att göra läraryrket mer attraktivt. En viktig del i detta är bland annat att skapa tillit i skolsystemet och till lärarnas professionella förmåga. Min fråga till utbildningsminister blir därför: På vilket sätt bidrar ett mobiltelefonförbud på nationell nivå till att öka tilliten till lärarnas professionella förmåga?
ip · H61049 · 2019-01-31 00:00:00 — Interpellation 2018/19:49 Avgiftsfria nationellt godkända idrottsutbildningar av (M) till Utbildningsminister (S) En av de huvudsakliga utgångspunkterna bakom behovet av gymnasiala idrottsutbildningar är att möjliggöra för elitidrottande ungdomar att kombinera elitsatsning inom vald idrott med gymnasial utbildning. Ämnet specialidrott ges inom ramen för riksidrottsgymnasier () och nationellt godkända idrottsutbildningar (NIU). Utbildningarna omfattar nästan 9 000 elever fördelade på 350 skolor. genomförde en översyn av de gymnasiala idrottsutbildningarna i samråd med bland andra och . Vid översynen identifierades flera områden som är i behov av åtgärder. Det finns två större problemområden där det ena problemet är den bristande enhetligheten när det gäller bedömningsgrunderna för de olika specialidrottsförbundens tillstyrkan. Detta skapar en otydlighet för huvudmännen . Det andra problemet som uppstått gäller frågan om avgiftsfrihet. Där har exempelvis naturbruksgymnasium fått kritik eftersom deras NIU häst förutsätter att elever har med sig sin egen häst. Skolan överväger nu att lägga ned hästprogrammet eftersom det inte går att satsa på elitnivå utan egen häst. Detta gäller rimligtvis även andra sporter som hockey, skidåkning med mera, där elitsatsning kräver egen utrustning. Om det även fortsättningsvis ska vara möjligt att kombinera elitsatsning inom idrott och "vanliga" gymnasiestudier så behöver regelverket kring avgiftsfri utbildning i förhållande till och ses över. Detta är något som också tar upp i sin hemställan från . Mina frågor till utbildningsminister blir därför: Kommer ministern och regeringen att se över regelverket kring NIU och vad gäller kravet på avgiftsfri utbildning? Kommer ministern och regeringen att vidta andra åtgärder så som skrivit i sin hemställan från ?
ip · H6105 · 2019-01-23 00:00:00 — Interpellation 2018/19:5 Konventionen om förbud mot kärnvapen av (L) till Utrikesminister (S) lämnade ambassadör sin utredning om konsekvenserna av ett eventuellt svenskt tillträde till konventionen om förbud mot kärnvapen till utrikesministern. Det torde vara sällan som någon utredning tar så tydlig ställning som ambassadör gjort i förevarande fall. Hans sammanfattande ståndpunkt är att ”konsekvenserna för avseende de tre huvudområdena i utredningsdirektivet leder till slutsatsen att varken bör tillträda eller underteckna konventionen i dess nuvarande form”. Det är inte alltid som utredningar med säkerhetspolitisk anknytning skickas på bred remiss, men så ska uppenbarligen ske i detta fall. Ett femtiotal remissinstanser får nu på sig att yttra sig över utredningen och dess förslag. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att regeringen så snabbt som möjligt ska ta ställning till om ska tillträda eller underteckna konventionen om förbud mot kärnvapen?