frsrdg · H604NR1 · 2019-03-14 00:00:00 — Dialogen ägde rum med deltagande av de båda utskotten och de nordiska hälso- och socialministrarna. Ministrarna var eniga med om att har en viktig roll, både europeiskt och globalt, som pådrivare i kampen mot antibiotikaresistens. Man framförde också att flera av rådets förslag behandlas av Nordiska ministerrådets expertgrupp. När det gällde rådets önskemål om en nordisk handlingsplan på detta område avsåg ministerrådet att återkomma med en skriftlig redogörelse. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN tillsatte utskottet för välfärd i och utskottet för kun- skap och kultur i en arbetsgrupp med uppdraget att utarbeta ett gemen- samt utskottsförslag om förebyggande folkhälsoarbete för att minska antalet Arbetsgruppen hade ett möte med experter från Utdanningsdirektoratet i och Kommuner och Landsting (SKL). Mötet utmynnade i ett förslag att arrangera ett rundabordssamtal med myndigheter och nationella utskott som arbetar med folkhälso- och undervis- ningsfrågor, i syfte att dela erfarenheter och få information om vad som sker på nordisk nivå och att få ytterligare underlag till ett gemensamt utskottsför- Rundabordssamtalet ägde rum i med deltagande av de nationella social- och hälsoutskotten och utbildningsutskotten i de nordiska länderna samt relevanta myndigheter, regioner, organisationer och experter. De båda utskotten avser att följa upp rundabordssamtalet och arbeta vidare med denna fråga . gav 2017 tidigare socialminister Árnason i uppdrag att göra en strategisk genomlysning av den nordiska väl- färdsmodellen på socialområdet. Syftet var att få fram kunskap om hur man genom nordiskt samarbete och goda exempel kan bibehålla en hög standard på detta område. Utskottet för välfärd i fick 2018 en uppdatering av genomlysningen som innehåller 14 konkreta förslag över områden där det sak- nas mer långsiktiga tidsperspektiv i de nordiska länderna. des behovet av mer fokus på social innovation, socialt nätverk och frivillig- sektorns roll i samhället. Jämställdhet är ett prioriterat område för utskottet för välfärd i . var (SD) utskottets rapportör för jämställdhetsfrågor. Ut- skottet för välfärd i gavs möjlighet att framföra synpunkter på Nordiska ministerrådets samarbetsprogram för jämställdhetspolitik 2019–2022 som var under utarbetande. Programmet innehöll följande övergripande insatsområden: • Framtidens arbetsliv och tillväxt • Välfärd, hälsa och livskvalitet • Makt och inflytande • Ett utåtriktat och synligt jämställdhetspolitiskt samarbete Utskottet välkomnade att ministerrådet i den slutliga versionen av samarbetsprogrammet till stor del hörsammat synpunkter, bland annat genom att konkretisera avsnittet om jämställdhetsintegrering. Utskottet noterade också ett starkare fokus på maskulinitet och mäns involvering i jämställdhetssamarbetet med teman som män och utbildning, män och föräldraskap samt forskning och kunskap. Behandlingen av ärendet resulterade i att rekommenderades att genomföra samarbetsprogrammet 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN för jämställdhet 2019–2022 med hänsyn till synpunkter (rek. 27/2018/välfärd). Partigruppen frihet reserverade sig i rekommendationen mot det avsnitt i samarbetsprogrammet som gällde insatser mot den könssegregerade arbetsmarknaden under insatsområdet Framtidens arbetsliv och tillväxt. införde 2018 som första land i världen krav om likalönscertifiering av företag och institutioner med över 25 anställda. Mot den bakgrunden besökte utskottet för välfärd i det isländska jämställdhetscentret – som ansvarar för att följa upp lagstiftningen – för att informera sig om erfarenheterna med systemet så långt. Utskottet utarbetade därefter ett uppdaterat betänkande över det medlemsförslag om utökat likalönscertifikat som den socialdemokratiska gruppen presenterade vid sessionen 2017. Utskottet menade att det är angeläget att de nordiska länderna deltar i ett konkret erfarenhetsutbyte för att främja arbetet med ett nordiskt likalönscertifikat och underströk att länderna har mycket att lära av varandra på detta område. antog två rekommendationer (rek. 28/2018/välfärd och rek. 29/2018/välfärd) som riktade sig till de nordiska regeringarna och till . Nordisk frihet och Fremskrittspartiet reserverade sig mot den andra att-satsen i förslaget till regeringarna om att, i samarbete med arbetsmarknadens parter, aktivt arbeta för en mer jämställd arbetsmarknad genom minskad könssegregation på arbetsmarknaden och minskat könsuppdelat utbildningsval. Nordisk frihet reserverade sig även mot den andra att-satsen i förslaget till ministerrådet om att aktivt förmedla goda exempel inom på insatser mot könsstereotypa utbildningsval för att undvika en alltför könssegregerad arbetsmarknad. Utskottet för välfärd i följde upp hur arbetade med metoo, dels genom inspel till den årliga jämställdhetsredogörelsen, dels genom deltagande i en nordisk-baltisk konferens om uppföljning av metoo som arrangerades av det svenska ordförandeskapet i och Nordisk information för kunskap om kön (NIKK). Utskottet påbörjade även ett planeringsarbete med syfte att 2019 anordna ett nordiskt rundabordssamtal där dessa frågor kan belysas ur ett parlamentariskt perspektiv. Lika rättigheter, möjligheter och tillgänglighet för alla nordiska medborgare är ett område som är prioriterat i utskottet för välfärd i . Utskottet arrangerade , i samarbete med och välfärdscenter ett nordiskt event om funktionshinder: A Region for All – Cooperation on Disability. Vid eventet diskuterades nordisk-europeiskt samarbete på funktionshindersområdet, och bland de frågor som lyftes fanns universell design, jämställdhet och inkluderande beslutsfattande. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet fick en presentation av inriktningen för Nordiska ministerrådets kommande handlingsplan för nordiskt samarbete om funktions- hinder 2018–2022. Handlingsplanen hade fokus på tre områden: mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fri rörlighet och innehöll ett stort antal fö- Utskottet uttryckte uppskattning över dialogen med mi- nisterrådet på detta område och noterade att den nya handlingsplanen bygger på den tidigare och därmed garanterar en kontinuitet i funktionshinderssamar- Man såg också positivt på att funktionshindersperspektivet lyftes fram i avsnittet om fri rörlighet, inte minst mot bakgrund av starka engagemang i avvecklandet av gränshinder. Vid rådets temasession antogs en rekommendation till om att genomföra förslaget om handlingsplan med hänsyn till synpunkter (rek. 4/2018/väl- antog 2017 en rekommendation om digitalisering i med inriktning på bland annat utbyggnad av 5G, välfärdsteknik och samhällssäkerhet. inkom 2018 med ett svar på rekommendationen där man konstaterade att och är ledande när det gäller digital användning och att man har målsättningen att bli världsledande i utvecklingen av 5G. ambition var också att stödja utvecklingen av gemensamma standarder inom välfärdsteknologi i . Utskottet för välfärd i konstaterade att utvecklingen av det nordiska digitalsamarbetet är positiv, och man delade ministerrådets syn på cyber- och informationssäkerhet som ett starkt prioriterat område för de nordiska regeringarna. De nordiska regeringarna och ministerrådet lämnade 2018 svar på två rekommendationer om att införa nordisk e-legitimation respektive använda en gemensam nordisk e-legitimation som antog 2017. Utskottet för välfärd i noterade att de nordiska regeringarna delar ambition att införa ömsesidigt erkännande av e-legitimation, med syfte att medborgare ska kunna röra sig fritt över gränserna och få tillgång till digitala tjänster i . Utskottet välkomnade också att ett konkret samarbete inletts under ledning av den norska digitaliseringsmyndigheten , men betonade att det är många komplexa frågor som ska utredas innan en nordisk e-legiti- mation kan bli verklighet. Avslutningsvis framhöll utskottet att svaret från de nordiska regeringarna var bristfälligt i fråga om folkbokföringarnas ömsesidiga godkännande av varandras identifikation av medborgarna i , varför man ville lyfta den delen av rekommendationen till politisk dialog. presidium sände ut rapporten nordiskt lagsamarbete – Möjligheter och utmaningar till samtliga rådsutskott för synpunkter. Rapporten var författad av professor på uppdrag 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN av de nordiska samarbetsministrarna och visade på möjligheterna till ett framtida nordiskt lagstiftningssamarbete för att förstärka integrationen i . Utskottet för välfärd i diskuterade rapportens 13 förslag och fokuserade på dem som hade koppling till utskottets ansvarsområden, såsom digitalisering, hälsa, samboförhållanden och internationella konventioner om mänskliga rättigheter. När det gällde digitalisering framförde utskottet bland annat att nordiska digitala standarder borde eftersträvas på alla områden, och i fråga om samboförhållanden ansåg utskottet att det är rättsligt problematiskt att de nordiska länderna har olika syn på begreppet ”familj”. Utskottet uttryckte en förhoppning om att både och konstruktivt skulle arbeta vidare med förslagen för att generera nordisk nytta för både medborgare och företag i . Partigruppen grön vänster presenterade vid session 2017 ett medlemsförslag om harmonisering av lagstiftning om hbtiq-per- soner i . I förslaget betonades att samtliga nordiska länder bör ha en lagstiftning som baserar sig på mänskliga rättigheter och att alla medborgare bör behandlas lika inför lagen, oberoende av sexuell läggning eller könsidentitet. I utskottets diskussion om förslaget framhölls att generellt är ett föredöme i världen när det gäller rättigheter för hbtiq-personer, men att lagstiftningarna ser olika ut när det gäller till exempel familjebildning, äktenskap, partnerskap och barns rättigheter. antog en rekommendation till de nordiska regeringarna om att harmonisera sin lagstiftning om hbtiq-personers rättigheter, att erkänna samkönade pars relationer och familjebildning i alla nordiska länder och att basera korrigering av kön på självidentifikation (rek. 10/2018/välfärd). Nordisk frihet reserverade sig mot den första och tredje att-satsen i rekommendationen och av från reserverade sig mot samtliga att-satser. Utskottet för välfärd i hade möjlighet att ge inspel till Nordiska ministerrådets förslag till nytt samarbetsprogram för justitiesektorn (lagsamarbetet) för perioden –2022. Utskottet ansåg att programmets inriktning på rättssäkerhet, rättslikhet, nordisk nytta samt förebyggande av kriminalitet var relevant, och man såg positivt på ministerrådets ambition att förebygga gränshinder med tydliga referenser till ländernas ansvar vid framtagande av ny lagstiftning. I fråga om det brottsförebyggande samarbetet ansåg utskottet att det fortfarande var viktigt att samarbeta såväl inom som med om insatser mot människohandel. Utskottet godkände betänkandet och rekommenderades att genomföra förslaget om samarbetsprogram för justitiesektorn 2019–2022 med hänsyn till synpunkter (rek. 34/2018/välfärd). Gränshinder inom olika områden mellan de nordiska länderna är ett kontinuerligt prioriterat område för . Utskottet för välfärd i 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN följde arbetet genom rådets gränshindergrupp och i dialog med Nor- diska ministerrådets gränshinderråd. Utskottet uppmärksammade bland annat frågor om digitala gränshinder, ersättning för patientresor mellan länderna och samarbete kring införande av EU-rättsakter. (S) var utskottets gränshinderrapportör fram till riksdagsvalet . En ny rapportör planerade Gränshindergruppen hade ett möte med ambassadör Havnen, vars rapport – Nya möjligheter, förslag till ökad mobilitet och integration mellan de nordiska länderna överlämnades till samarbetsmi- Rapporten innehöll ett antal förslag med relevans för utskottet, bland annat digitalisering och användning av e-legitimation i hela , ge- mensam upphandling av dyra mediciner, stärkt nordiskt samarbete om kliniska studier samt utökat samarbete om specialiserad behandling. rapporten planerar att 2019 presentera en handlings- plan för ökad rörlighet och integration i . Inför budgetförhandlingarna om Nordiska ministerrådets budget beslutade utskottet för välfärd i vid sitt sommarmöte att till presidium framföra ett antal prioriterade områden, såsom behovet av resurser till digitalisering (nordisk e-legitimation) samt e-hälsa/välfärdstek- nologi. Utskottet beklagade att ministerrådets redan begränsade budget inom social- och hälsosamarbetet skulle reduceras 2019, i synnerhet mot bakgrund av att förslagen i den strategiska genomlysningen av socialsamarbetet borde få de resurser som krävs för att kunna genomföras. Utskottet gavs även möjlighet att inkomma med förslag till mer långsiktiga och överordnade prioriteringar för Nordiska ministerrådets budget . Utskottet beslutade att inför budgetprocessen föreslå att fokus läggs på fortsatta nordiska initiativ inom antibiotikaresistens, till exempel genom att arrangera ett internationellt event där goda nordiska exempel kan förmedlas. Fokusområde för utskottet för välfärd i kommer 2019 att vara nordiska välfärdslösningar för minskad ojämlikhet i vården. Detta möjliggör en fortsatt uppföljning av förslaget om ökat samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen och ett fortsatt fokus på förebyggande folkhälsoarbete. Utskottet kommer även att följa upp jämställdhetsfrågorna i förhållande till likalönsfrågan under temat jämställdhet i arbetslivet, detta bland annat med koppling till det svenska ordförandeskapsprogrammet var dag – demokrati och folklig förankring. Utskottet kommer även att arbeta med frågor som rör barn och unga, funktionshinder, EU-frågor, mänskliga rättigheter och demokrati. Utskottet fortsätter 2019 att följa upp FN:s globala hållbarhetsmål 3 God 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN hälsa och välbefinnande och 10 Minskad ojämlikhet. Sommarmötet förläggs till och Åbo med inriktning på utskottets fokusområde. utövar den parlamentariska kontrollen över den verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, samt genomför annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. kan därutöver lämna utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar, och var och en av dessa har en personlig suppleant. Svenska medlemmar var fram till riksdagsvalet (S), (M) och (MP). Vid session i valdes (M) till vice ordförande i kontrollkommittén, och (C) och (SD) valdes in som medlemmar i kommittén. utövar, enligt 6 § i arbetsordning, parlamentarisk kontroll över den verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel. Kommittén kan även lämna utlåtanden till presidiet om tolkningen av och andra avtal och interna bestämmelser om nordiskt samarbete. har vissa återkommande uppgifter, såsom att granska den danska berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver genomför kontrollkommittén , efter önskemål av övriga rådsorgan eller på eget initiativ, en eller flera utredningar på ett visst tema eller en institutions verksamhet som finansieras med nordiska medel. Kommittén höll fyra möten . besöktes även välfärdscenter (NVC) i . I samband med kontrollkommitténs möte bjöds Nordiska kulturfondens direktör in för att informera om både den övergripande verksamheten och ett antal aktuella projekt. finansieras av och har en budget på , varav huvuddelen delas ut till olika nordiska kulturprojekt såväl i som utanför . Allt fler föreningar och organisationer söker medel och fonden får cirka 1 000 ansökningar . genomförde analysföretaget en grundlig analys av Nordiska kulturfondens arbete. I rapportens slutsatser framhölls bland annat att fonden har stor bredd i sin verksamhet, att många små verksamheter uppmärksammas genom projektstöd och att man i hög grad lever upp till begreppet nordisk nytta. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN disponerade 2018 över en budget på , varav var avsatta till projektverksamhet. beslutade att granska Nordiska ministerrådets projektdatabas, med särskilt fokus på databasens uppdateringsnivå och de beviljade projektens nordiska nytta. Bakgrunden till granskningen var att kommittén i samband med en genomlysning av projektdatabasen 2015 hade framfört ett antal anmärkningar till om databasens bristande aktualitet och transparens. har gjort en egen genomlysning av projektarbetet i syfte att förbättra både internkontrollen och databasens innehåll och aktualitet. Vid ett möte med representanter från framkom att projektdatabasen, , i sin nuvarande utformning inte kan ge fullständig information om samtliga projekt. Antalet projekt har dock begränsats, vilket förbättrat möjligheten till kontroll och uppföljning. informerades om ett nytt system som ministerrådet planerar att införa , vilket kommer att möjliggöra en mer uppdaterad och heltäckande projektdatabas. Genomlysning av nordiska institutioner och samarbetsorgan har kontrollkommittén genom årliga besök gjort en systematisk genomlysning av verksamheten vid Nordiska ministerrådets tolv samnordiska institutioner. Syftet med besöken är att kommittén ska få en djupare inblick i institutionernas organisation och verksamhet och att få belyst vilken nordisk nytta de skapar. Efter varje institutionsbesök upprättas en kort rapport med kontrollkommitténs intryck av verksamheten. Rapporterna – som översänds till den besökta institutionen, , presidium samt till berört rådsutskott – lyfter i vissa fall även fram synpunkter och observationer som kan leda till uppföljande frågor och en grundligare genomlysning av institutionen. har vid en utvärdering funnit att besöken varit såväl konstruktiva som informativa. Kommittén har även kunnat konstatera att institutionerna ser positivt på det parlamentariska intresset för de olika verksamheterna, och man har därför beslutat att även i fortsättningen genomföra institutionsbesök. besökte kontrollkommittén välfärdscenter (NVC) i . NVC är en institution inom Nordiska ministerrådets social- och hälsosektor vars uppdrag är att utveckla och stärka den nordiska välfärdsmodellen. Arbetet bedrivs inom fyra områden: folkhälsa, funktionshinder, integration och välfärdspolitik. Man skapar mötesplatser, samlar expertis, bygger nätverk och förmedlar kunskap och goda exempel till beslutsfattare i de nordiska länderna. fick vid besöket både en generell introduktion till NVC:s arbete och en genomgång av aktuella projekt och sats- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Kommittén fick även, på särskild begäran, en genomlysning av centrets arbete med dövblinda unga i , detta med anledning av att den delen av verksamheten överfördes från Dronninglund i till . Kommittén avser att följa upp hur kompetensen och kunskapen har tillgodosetts efter 2014 och föreslår att en utvärdering av verksamheten på dövblindområdet genomförs. konstaterade att utvecklingen på NVC varit positiv sedan kommitténs senaste besök och att såväl strukturen som innehållet i verksamheten tydligt visar att kriterierna för nordisk nytta uppfylls. När det gäller det beviljningsbrev som skickar till de nordiska institutionerna framkom att NVC ges en tämligen begränsad flexibilitet när det gäller insatserna, beroende på att beviljningsbrevet förhållandevis snävt definierar institutionens arbete. involveras dock institutionerna i utformningen av breven och satsningar på ett visst område sker genom en kombination av projekt och utökat ansvar för den berörda institutionen. har även gått igenom och granskat de nordiska institutionernas årsrapporter, totalt tolv stycken. Kommitténs intryck är att verksamheterna totalt sett fungerar bra och att man når de mål som är angivna i de ingångna resultatkontrakten med . Kommittén konstaterar dock att målen genomgående är mycket omfattande och att en större handlingsfrihet för institutionerna möjligen kunde övervägas. Utredning av beslutsprocess och kostnader i samband med Vid kontrollkommitténs septembermöte föreslogs att kommittén skulle genomföra en utredning av processen i när det gäller besluten om mötesplatser. I samband med detta ville kommittén även närmare genomlysa de ekonomiska konsekvenserna av att temasessionen och septembermötet hölls i , , respektive Nuuk, . Kommittén beslutade att be presidiets sekretariat inkomma med dels en genomgång av principerna för hur mötesplatser bestäms, dels en beskrivning av den process som ledde fram till besluten att placera möten i och Nuuk 2018. Kommittén bad även de nationella delegationerna, partigrupperna och sekretariat att sammanställa kostnaderna för resor, uppehälle, tolkning och teknik i samband med dessa två möten. Resultatet av utredningen kommer att tas upp vid ett möte med presidiet . Beviljningsbrev och utvärderingar av projekt Som en följd av Nordiska ministerrådets reformarbete utarbetas sedan 2015 årliga beviljningsbrev till de nordiska institutionerna för att få en bättre överblick över verksamheten, bättre transparens och därmed ökade möjligheter att utöva en parlamentarisk kontroll. , som får sig tillsända 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN samtliga beviljningsbrev, ser positivt på denna ordning och har meddelat mi- nisterrådet att man även i fortsättningen vill ta del av breven som ett led i sitt har meddelat att man med inspel från kom- mittén avser att inarbeta en text i beviljningsbreven som ska säkra en menings- full avrapportering av institutionernas nordiska nytta, detta i syfte att ge kom- mittén ett bättre underlag för utvärderingen av institutionerna. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska den danska Rigsrevisionens redogörelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamhet och räkenskaper . Kommittén redogör även för behandlingen av räkenskaperna vid session. I fråga om redovisningen för fann Rigsrevisionen att räkenskaperna inte gav skäl till några väsentliga anmärkningar. Det fanns dock i redovisningen ett mindre antal anmärkningar av administrativ karaktär som enligt kontrollkommittén borde följas upp. I fråga om och Nordiska kulturfondens räkenskaper konstaterade att tillgångar, skulder och finansiell ställning var tillfredsställande, en bedömning som delades av kommittén. Förutom de årligt återkommande uppgifterna kommer kontrollkommittén bland annat att arbeta vidare med genomlysningen av de nordiska institutionernas olika verksamheter. Kommittén ska också granska de åtgärder vidtagit mot bakgrund av de synpunkter den danska Rigsrevisionen har haft på ett antal nordiska institutioner. vill även titta närmare på Nordforsk och de forskningspolitiska insatserna efter ministerrådets beslut om en sammanslagning av de nordiska forskningsinstitutionernas administration. Genomlysningen ska särskilt fokusera på de administrativa effekterna, samspelet mellan och ministerrådets prioriteringar samt institutionernas kontrollordningar när det gäller finansiellt stöd. har, , bjudit in presidium, utskott, partigrupper och nationella delegationer att föreslå särskilda granskningsuppgifter . Något definitivt beslut om vilka områden som kommittén ville granska närmare fanns dock inte . Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (, BSPC). Samarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och till att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma och driva frågor av betydelse för samt att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. Den parlamentariska arrangerades på initiativ av och har därefter ägt rum en gång , vanligen . Efter hand har konferensen fått fastare former. är elva nationella parlament, elva regionala parlament, samt fyra interparlamentariska organisationer medlemmar.