frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — har uppgett att , , offentligt hade kommenterat de förslag till lösning på tvisten som medlarna hade lämnat. hade bl.a. uttalat att med- larnas förslag saknade stöd i svensk lag och rättspraxis samt innebar en in- skränkning av de fackliga rättigheter som annars följer vid tecknandet av andra- handsavtal. Enligt var uttalanden missvi- sande, och institutet ansåg att det fanns ett behov av en offentlig kommentar. Avsikten med den aktuella artikeln var att ge allmänheten en korrekt bild av den rättsliga innebörden av medlarnas förslag samt att främja förståelsen för institutets verksamhet och de utsedda medlarnas agerande. En viktig förutsätt- ning för en väl fungerande lönebildning är, enligt institutet, att myndighetens verksamhet uppfattas på ett korrekt sätt, inte minst av arbetsmarknadens parter. I artikeln redogör generaldirektör för den allvarliga situation som skulle uppstå om Hamnar och inte kommer överens. Det anges att medlarna har försökt undanröja risken för kommande tolkningstvister genom att i sina förslag göra tydligt vilka förutsätt- ningarna är för ett avtal mellan parterna. Vidare anges att detta har tolkats som en begränsning, men att det enligt institutet i själva verket är en utvidgning av fackliga rättigheter i förhållande till dagens situation. Det klargörs att medlarna måste förhålla sig till det avtal som tecknats mellan och Hamnar samt att medlarna inte kan föreslå att Hamnar ska träffa ett nytt avtal med en annan part som undergräver det redan gällande avtalets ställning. För att ska kunna fullgöra sitt uppdrag är det centralt att arbetsmarknadens parter har förtroende för såväl institutet som de utsedda med- larna. Jag delar även institutets uppfattning att det är viktigt att myndighetens verksamhet uppfattas på ett korrekt sätt. ligger det i sakens natur att parter under den typ av förhandlingar som det har varit fråga om i detta fall kan vilja göra uttalanden om tvisten och de förslag till lösningar som medlarna läm- nar. Det kan göras av förhandlingstaktiska skäl men också för att förklara för de medlemmar som parten företräder varför man agerat på ett visst sätt. Detta innebär dock inte att institutet också fritt kan kommentera tvisten. Till skillnad från parterna ska institutet, i sin egenskap av myndighet, förhålla sig till reger- ingsformens krav på bl.a. opartiskhet. Den aktuella artikeln är inte begränsad till en redogörelse för fakta om Med- lingsinstitutets verksamhet och medlarnas agerande. I artikeln ger institutet, ge- nom generaldirektör , uttryck för en åsikt, och artikeln framstår närmast som en replik på de uttalanden som tidigare hade gjort. Det är svårt att uppfatta artikeln på annat sätt än som ett försök från Medlings- institutets sida att förmå att acceptera medlarnas för- slag. Artikeln publicerades som de fortsatta förhandlingarna skulle äga rum, och i artikeln anges att medlarnas tidigare förslag har tolkats på fel sätt. Själva formen för publiceringen – dvs. på debattsidan i en av AR B E T S M A R K N A D 2019/20 JO1 större dagstidningar – förstärker intrycket av att det är fråga om påverkansar- bete snarare än informationsarbete. Eftersom Hamnar till skillnad från hade ac- cepterat medlarnas tidigare förslag, vilket tydligt anges i artikeln, ligger det nära till hands att utomstående uppfattar artikeln som ett ställningstagande för Hamnar. Det finns därmed en påtaglig risk för att tilltron till såväl som de utsedda medlarnas opartiskhet äventyras. I det sam- manhanget är det av mindre betydelse om de rättsliga uttalanden som görs i artikeln är mer korrekta än de uttalanden som tidigare hade gjort. Sammantaget kan jag inte bedöma artikeln på annat sätt än att den har utformats i strid med regeringsformens krav på opartiskhet. Institutet för- tjänar kritik för detta. har uppgett i övrigt ger inte skäl till något utta- lande eller någon åtgärd från min sida. 2 0 1 9 /2 0 J O1 Bland annat långsam och passiv handläggning av ett brottmål; även underlåtenhet att dokumentera överväganden om vite, hämtning och häktning när den tilltalade uteblir från en huvudförhandling (Dnr 8152-2017) Beslutet i korthet: Ett brottmål som inleddes avgjordes först . Tingsrätten får kritik för sin långsamma och passiva handlägg- ning av målet och för brister i delgivningen med den tilltalade. Dessutom kritiseras två av tingsrättens domare för att de inte dokumenterat övervägan- den om vite, hämtning och häktning som rätten enligt 46 kap. 15 § rätte- gångsbalken ska göra när den tilltalade uteblir från en huvudförhandling. I en anmälan till JO klagade på med anledning av handläggningstiden i brottmålet [...], där han var målsä- gande. Han uppgav bl.a. följande: Åtalet avsåg bl.a. en händelse som ägde rum . Målet sattes ut till huvudförhandling , men samtliga tillfällen ställ- des in. Inte heller vid det sista tillfället infann sig den tilltalade. Tingsrätten höll dock ett målsägandeförhör med honom, vilket också spelades in. Han vill ha ett avslut på målet så att han kan gå vidare. Ett dagboksblad samt kallelser och protokoll i tingsrättens mål begärdes in och granskades. Därefter uppmanades tingsrätten att yttra sig över handläggnings- tiden i målet. Tingsrätten (lagmannen ) lämnade in ett remissvar till- sammans med underyttranden från rådmännen CC och DD samt tingsfiskalen EE. BB uppgav bl.a. följande: Jag har som domstolschef inhämtat yttranden från rådmännen CC och DD samt tingsfiskalen EE. Underyttrandena fogas som bilaga 1-4 till detta ytt- rande. Jag har även i ärendet samrått med handläggarchefen […] Utöver denna redovisning bör nämnas att tingsrätten , efter att ställt in huvudförhandling i målet på grund av bristande delgivning med den tilltalade, beslutat att bevisupptagning skulle ske med tillämpning av 46 kap. 3 § andra stycket . Förhör med målsägande och vittne upptogs också vid tillfället. Målet har därefter slutligt avgjorts genom en dom som meddelades . Inte heller vid huvudförhand- lingen inställde sig den tilltalade, som dock inte for- mellt blivit delgiven till förhandlingen. Det gick inte heller att nå den tillta- lade per telefon varför rätten väckte frågan om möjligheten att avgöra målet i tilltalades utevaro. Endast den tilltalades försvarare motsatte sig att målet DO M S T O L A R kunde avgöras utan att den tilltalade var närvarande. Tingsrätten avkunnade därefter följande beslut. Enligt 46 kap. 15 a § första stycket 2 och tredje stycket kan ett mål avgöras i den tilltalades utevaro trots att denne inte är del- given kallelse till huvudförhandling om det kan antas att den tilltalade håller sig undan på ett sådant sätt att han eller hon inte kan hämtas till huvudförhandlingen. Tingsrätten har mottagit fyra hindersbevis beträffande [tilltalade]. Av hindersbevisen framgår bland annat att [tilltalade] inte bor på sin folkbokföringsadress och att det finns anledning att anta att [tilltalade] undanhåller sig delgivning. Målet har pågått och [till- talade] har inte hört av sig till tingsrätten sedan han begärde att huvud- förhandlingen skulle flyttas . Tingsrätten har i kon- kursmålet […] erhållit ytterligare hindersbevis beträffande delgivnings- försök av [tilltalade]. Till detta tillkommer att [tilltalade] har varit del- given kallelse till två huvudförhandlingar utan att inställa sig. Tingsrätten finner således att [tilltalade] håller sig undan på sådant sätt att han inte kan hämtas till huvudförhandlingen. Gällande skade- ståndsanspråket är [tilltalade] delgiven detta och har förelagts om att svara på det utan att så har skett. Tingsrätten anser vidare att saken kan utredas tillfredsställande i [tilltalades] utevaro. Tingsrätten beslutar att målet ska avgöras i [tilltalades] utevaro med stöd av 46 kap. 15 a § första stycket 2 och tredje stycket rättegångsbal- ken. Det kan naturligtvis mot redovisad bakgrund – även med beaktande att tingsrättens dom inte vunnit laga kraft – ifrågasättas om tingsrätten inte re- dan i anslutning till något av tidigare förhandlingstillfällen kunnat konsta- tera att det förelegat förutsättningar för att avgöra målet i den tilltalades utevaro eller i vart fall uppta förhör med målsägande och vittne tidigare än som gjordes. Det är dock en sådan bedömningsfråga för rätten vid varje enskilt tillfälle som det inte åligger mig i egenskap av domstolschef att överpröva. hur handläggningen av mål med en svårdelgi- ven tilltalad, som vill hålla sig undan, på ett ändamålsenligt och rättssäkert sätt framgent bättre ska kunna slutföras utan onödig tidsutdräkt är dock väl lämpad för en fortsatt diskussion bland tingsrättens domare. har emellertid en i förhållande till flertalet tingsrätter ett relativt lågt antal inställda förhand- lingar i brottmål. Därtill pågår ett arbete vid tingsrätten under ledning av beredningsdomaren och handläggarchefen för att skapa förfinade rutiner för att ytterligare minska antalet inställda förhandlingar, genom att bl.a. sä- kerställa en effektivare delgivning redan på beredningsstadiet. Oaktat detta är det givetvis beklagligt – inte minst för berörda parter och förhörspersoner –med varje sådant mål som inte kan avgöras om möjligt vid redan första förhandlingstillfället på grund av företrädesvis delgivningssvårigheter. Det gäller inte minst det aktuella målet [...] där vi har en tilltalad som sannolikt medvetet undanhållit sig eller i vart fall är mycket svår att delge. Något som också blivit klart genom polisens delgivningshinder. Det är alltså, som tyd- ligt framgår av underyttrandena, inte fråga om någon enklare typ av delgiv- ning som inte kunnat ske på grund av brister i polisens utredning, som an- uppenbarligen uppfattat som det huvudsakliga skälet till att ett an- tal huvudförhandlingar i målet behövt ställas in. Här kanske tingsrätten kunnat vara ännu tydligare i att förklara orsaken till att målet inte kunnat avgöras , även om det funnits ett särskilt målsägandebi- träde förordnat i målet. 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 DO M S T O L A R Jag har därtill som rotelgenomgång med var och en av de domare som tjänstgör vid tingsrätten. En gång eller maj och en gång eller oktober. Ytterligare genomgångar kan äga rum i samband med att en domare slutar sin tjänst eller går på en längre tjänstledighet. Vid de genomgångar som ägt rum har det aktuella målet naturligen uppmärksammats på grund av sin ålder men vid genomgångarna har någon aktiv åtgärd varit aktuell för målet. Det har därvid vid genom- gångarna inte framkommit anledning för mig att ifrågasätta ansvarig doma- res åtgärder att föra fram målet i fråga till avgörande. Vidare följer jag med framför allt stöd av handläggarchefen övergripande upp de brottmål som är eller riskerar att bli äldre än . Inte heller i detta sammanhang har det framkommit anledning att ifrågasätta handläggningen av det aktu- ella målet med hänsyn till den tilltalades benägenhet att inte vara tillgänglig för delgivning och att åklagaren inte ansett sig böra framställa särskilda yr- kanden beträffande den tilltalade. […]Tingsrätten får också beklaga att AA fått avvakta på ett avgörande i det aktuella målet. Oaktat vilka åtgärder som ytterligare hade kunnat göras i det aktuella målet finns det för övergripande sannolikt ytterligare åtgärder att vidta – även inom ramen för nuvarande resurser – för att så långt möjligt säkerställa en snabbare men ändå rättssäker hantering även för denna typ av mål med svårdelgivna till- talade. CCuppgav bl.a. följande: Det aktuella målet har varit utsatt till huvudförhandling vid ett antal till- fällen och är nu utsatt till huvudförhandling, att äga rum . De hinder som har förelegat har bestått i att [...] inte blivit delgiven tilläggsstämning och kallelse m.m. och att han inte inställt sig när han sedan blivit delgiven. Vid det första tillfället ändrade tingsrätten tiden för förhandling på [...] och hans försvarares begäran. AA, som i målet för skadeståndstalan, har hörts vid den senaste huvudförhandlingen, då även förhör med ett vittne togs upp. [– – –] Det är att beklaga att det tagit från åtals väckande utan att målet har kunnat slutligt avgöras. Det ska tilläggas att de inkommande brottmålen liksom de mål där en förhand- ling blir inställd sätts ut fortlöpande och att planeringen medför att första lediga förhandlingstid normalt sett ligger framåt i tiden. Det ska tilläggas att det aktuella målet nu är ett av de äldsta brottmålen vid tingsrätten. [– – –] När det gäller min delaktighet i målet kan nämnas att jag är beredningsansvarig för brottmålen vid tingsrätten. De mål som ligger på beredningen ska enligt lottningsordningen och ansvars- fördelningen ligga på rotel 10. Så snart det planeras ut huvudförhandling i ett brottmål övergår ansvaret för målet på den domare som enligt ett särskilt förhandlingsschema ska svara för huvudförhandlingen. Målet då om till den roteln (i detta fall någon av rotlarna 11–16 och 21–23). Om en hu- vudförhandling ställs in är tanken att målet ska sättas ut till förhandling igen och på den domare som svarat för förhandlingen, företrädesvis alltså samma domare som . Om målet inte sätts ut av någon anledning, t.ex. för att förundersökningen ska kompletteras, målet tillbaka till beredningsdomaren (rotel 10). har undertecknad vidare haft ansvaret för målet som ordförande i målet. Det gällde huvudförhandling , vilken fick ställas in på grund av att [...] inte infann sig trots att han var delgiven kallelse. Åklagaren och försvararen ansåg att det var hinder mot huvudförhandling, och detta bedömde även tingsrätten vara fallet. [...] förpliktades att betala vite om . […]Efter förordnande av offentlig försvarare väcktes åtal genom två stämningsansökningar. DO M S T O L A R Det fanns ett brottmål vid tingsrätten […], där hovrätten hade beviljat resning gällande dom om ekonomisk brottslighet, med [...], som tilltalad. Tingsrätten avgjorde det målet genom dom . [...] var i det målet närvarande vid huvudförhandling per telefon. I mål [...] beslutade undertecknad att målet inte skulle handläggas ge- mensamt med mål […]. beslutades om kallelse till huvudför- handling, att äga rum . Målet omlottades något senare på den domare som skulle svara för huvudförhandlingen. Förhandlingen kom att ställas in sedan [...] uppgett sig ha problem att delta maj–oktober till följd av säsongsarbete i skogen. Detta skedde, som angetts ovan, efter samråd även med den offentlige försvara- ren. Ny huvudförhandling bokades till . inkom ytterligare ett åtal mot [...]. Vid ungefär utsågs målsägandebiträde för AA, som hade framställt skadeståndsan- språk i målet. Ett kompletterande skadeståndsanspråk kom in från målsägandebiträdet. konstaterade tingsrätten vid hu- vudförhandlingen att den sista stämningsansökningen inte hade delgetts [...] och att han inte var närvarande. Det bedömdes föreligga hinder mot förhandlingen. Parterna kallades på nytt till huvudförhandling, att äga rum . Målet lottades om till min rotel i och med att jag enligt schemat skulle vara ordförande . Det konstaterades att [...] inte var delgiven stämning med kallelse, varför förhandlingen ställ- des in. Det kom dessvärre att dröja över sommaren och till innan målet på nytt sattes ut till huvudförhandling, att äga rum . Ingen omlottning till rotel 10 hade skett och kom målet att till rotel 12, vilken innehas av mig. Efter att huvudförhand- lingen ställts in pga. [...] utevaro bokades ny tid för förhandling. Kallelse skickades till huvudförhandling . Sedan även den förhandlingen ställts in pga. [...] ute- varo skickades kallelse till huvudförhandling . EEuppgav bl.a. följande: Målet har varit utsatt till huvudförhandling vid ett flertal tillfällen och har handlagts av flera domare vid tingsrätten. Undertecknad började handlägga målet i samband med huvudförhandlingen och har handlagt målet . Konstateras kan dock, vid genomgång av dag- boksbladet, att målet inte lottades på undertecknads rotel, 22, förrän . Beträffande de överväganden som gjordes av undertecknad vid huvud- förhandlingen hänvisas till protokollet […]. Det är naturligtvis beklagligt att handläggningen av målet dragit ut . Anledningen till den relativt långa tidsutdräkten är enligt min bedöm- ning att [...] har varit och är svår att delge både stämningsansökningar och kallelser. I skrivande stund har ytterligare ett hindersbevis inkommit beträf- fande delgivning av kallelse till huvudförhandling . Undertecknad är ordförande vid den kommande huvudförhandlingen och kommer därvid ta ställning till, givetvis beroende på omständigheterna, om målet kan avgöras eller om någon annan åtgärd ska vidtas. DD uppgav bl.a. följande: Jag är ansvarig för rotel 13 vid och har med anledning därav varit ansvarig för mål [...] under del av . [– – –] Målet omfördelades till rotel 13 med anledning av att det bokades ut till förhandling på en tingsdag med mål som jag skulle handlägga. Enligt planeringen skulle målet prövas och avgöras efter för- 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 DO M S T O L A R [...] delgavs två stämnings- ansökningar och information om fortsatt förenklad delgivning. anmälde den tilltalade önskemål om att flytta för- handlingen. Efter samråd också med den offentlige försvararen beslutade jag att ställa in förhandlingen. I enlighet med gällande arbetsordning skulle målet då ha fördelats om till beredningsrotel 10. Den åtgärden har dessvärre inte kommit att ske och målet förblev därför fördelat på rotel 13. bokades målet åter ut till förhandling, nu till . Det kom då åter att bokas ut på en tingsdag som jag ansva- rade för. väcktes ett ytterligare åtal […]. Tilläggsstäm- ning med kallelse utfärdades men kom dessvärre inte att delges [...] före den planerade förhandlingen. Av tingsrättens akt framgår att såväl tingsrätten som den offentlige försvararen på olika sätt försökte att komma i kontakt med [...]. kom besked från stämningsman om hinder mot delgivning. Den tilltalade, som var förenklat del- given kallelse till förhandling vid vilken åtal i […] skulle prövas, var där- med inte delgiven stämning med kallelse avseende åtal i […]. Jag var ordförande vid den planerade huvudförhandlingen […]. Målet ropades då på utan att [...] inställde sig personligen. Olika försök vidtogs från tingssalen utan att tingsrätten lyckades få kon- takt med den tilltalade. Eftersom han var delgiven åtal i […] samt var förenklat delgiven kallelse till förhandlingen med erinran, togs också frågan upp om åtalen i […] kunde prövas i den tilltalades utevaro. Efter att ha inhämtat synpunkter från åklagare och offentlig försvarare be- slutade rätten att så inte skulle ske och att ställa in förhandlingen p.g.a. hin- der. I och med att förhandlingen ställdes in skulle målet, enligt tingsrättens arbetsordning, ha omfördelats tillbaka till beredningsrotel 10. Så har dessvärre inte skett heller . Omfördelningen av ett mål är tänkt att ske av handläggare på tingsrättens kansli när målet ställts in. Enligt upp- gifter i dagboken bokades målet ut till ny förhandling . Inte heller då skedde någon omfördelning. Först fördelades målet om från rotel 13 till rotel 42. Det är mycket beklagligt att handläggningen av målet dragit ut så . Anledningen härtill synes vara att [...] har varit och är svår att delge stäm- ningsansökningar och andra handlingar. Bättre rutiner kring omfördelning av tingsrättens mål eller en annan och enklare ordning för fördelning av ansvar mellan olika domare, kan dock bidra till att påskynda handlägg- ningen och bör därför övervägas. AA fick möjlighet att kommentera tingsrättens remissvar. Inför JO:s beslut i ärendet hämtades ett nytt dagboksblad in från tingsrätten. Av det framgick bl.a. att tingsrätten höll en huvudförhandling och meddelade en dom . Domen hade överklagats av både åklagaren och den tilltalade. I ett beslut anförde JO följande: Rättslig reglering och bedömning Rättegång inom skälig tid och tingsrättens passiva handläggning Det aktuella brottmålet, som bl.a. avsåg ett åtal för brott begångna , inleddes vid tingsrätten . Först vid det sjätte huvudförhand- DO M S T O L A R 2019/20 JO1 lingstillfället, dvs. , genomfördes huvudförhandlingen och målet avgjordes genom en dom som meddelades . Det tog alltså innan tingsrätten avgjorde målet. I 2 kap. 11 § regeringsformen finns ett uttryckligt krav på att en rättegång ska genomföras inom skälig tid. I brottmål som avser allmänt åtal gäller dess- utom enligt 45 kap. 14 § första stycket , RB, att rätten ska be- stämma för huvudförhandlingen . Det är angeläget att domstolen vinnlägger sig om att följa den regeln. Särskilt kvaliteten på den muntliga bevisningen blir ofta sämre ju som går. Dessutom är ett dröjsmål med handläggningen en påtaglig olägenhet för de inblandade som måste leva i ovisshet och oroa sig över utgången. Om en planerad huvudför- handling blir inställd av någon anledning måste rätten kalla till en ny huvudförhandling så att målet kan avgöras. Om det finns någon form av hinder mot att sätta ut målet till en huvudförhandling bör rätten regelbundet bevaka om hindret kvarstår. Det är tydligt att tingsrättens handläggning av målet har präglats av passivi- tet. Till exempel dröjde det till innan tingsrättens huvudförhandling skulle äga rum efter det att huvudförhandlingstillfället hade ställts in. Det enda tingsrätten gjorde var att kalla till den nya huvudförhandlingen och samtala med polisen om delgivningen med den tilltalade. I ett mål där flera huvudförhandlingar re- dan har ställts in är det givetvis inte acceptabelt med en så lång passiv period i handläggningen. Tingsrätten ska kritiseras för den långsamma och passiva handläggningen av brottmålet. Av utredningen framgår att en betydande orsak till att brottmålet drog ut var att det var svårt att delge den tilltalade. Problem med delgivning är den vanligaste orsaken till att det kan ta att avgöra brottmål. Tingsrätten måste därför inför varje planerad huvudförhandling noggrant välja vilket del- givningssätt som ska tillämpas för att den tilltalade ska bli delgiven kallelsen till förhandlingen på ett korrekt sätt. Enligt 4 § första stycket delgivningslagen (2010:1932) ska delgivningssätt väljas med utgångspunkt i att det ska vara ändamålsenligt med hänsyn till hand- lingens innehåll och omfattning och medföra så lite kostnader och besvär som möjligt. I andra stycket anges att delgivningen inte får ske på ett sätt som är olämpligt med hänsyn till omständigheterna i delgivningsärendet. Av 24 § samma lag framgår att förenklad delgivning får användas av en myndighet vid delgivning med den som är part eller har liknande ställning i ett mål eller ärende, om han eller hon har fått information av myndigheten om att delgiv- ningssättet kan komma att användas i målet eller ärendet. Enligt andra stycket i samma bestämmelse får förenklad delgivning inte användas vid delgivning av en handling som inleder ett förfarande. I förarbetena anges bl.a. att det kan fin- nas en tidsgräns efter vilken det är lämpligt att använda det förenk- 2 0 1 9 /2 0 J O1 DO M S T O L A R lade delgivningsförfarandet och att denna fråga bör prövas inom ramen för den allmänna lämplighetsbedömningen (se prop. 1990/91:11 s. 19 f.). Vid huvudförhandlingstillfället inställde sig inte den tilltalade. Av tingsrättens protokoll framgick bl.a. följande: Den tilltalade hade blivit delgiven kallelse till huvudförhandlingen genom förenklad delgivning. Han hade delgetts information om förenklad delgivning men hade därefter också blivit delgiven kallelser och andra handlingar genom andra delgivningssätt, utan att få information om att förenklad delgiv- ning återigen kunde komma att användas. Med hänsyn till det fann tingsrätten (tingsfiskalen EE och tre nämndemän) att den tilltalade inte kunde anses for- mellt delgiven kallelsen till huvudförhandlingen. Att tingsrätten hade använt ett delgivningssätt som innebar att den tilltalade inte kunde anses delgiven kallelsen på ett korrekt sätt är naturligtvis inte accep- tabelt. Tingsrätten ska kritiseras för detta. Åtgärder enligt 46 kap. 15 § RB