frsrdg · H604NR1 · 2019-03-14 00:00:00 — De nordiska idrottsförbunden är eniga i att matchfixning är ett av de mest allvarliga hoten mot idrotten och att det finns ett stort behov av ett tätt samarbete när det gäller regleringar och sanktioner på detta område. Utskottet för kunskap och kultur i uttryckte i sitt betänkande att förslaget är viktigt eftersom sanktioner förhindrar att spelare som blivit avstängda för matchfixning i ett land kan resa till ett annat nordiskt land och utöva sin idrott. Arbetet med förslaget utmynnade i en rekommendation till om att fatta ett beslut om att i princip ställa sig bakom de nationella olympiska kommittéernas och de nationella idrottsförbunden i ambition att ska bli den första regionen i världen som upprättar ett system för ömsesidigt erkännande av sanktioner mot matchfixning (rek. 16/2018/kultur). inkom 2018 med ett svar på rekommendation om digitalisering i . I de delar av rekommendationen som berörde utskottet för kunskap och kultur i hänvisade ministerrådet till den högnivågrupp som har genomfört en strategisk analys av det nordiska utbildnings- och forskningssamarbetet och som föreslår att ska stimulera utvecklingen av nordiska digitala plattformar för leverans av utbildning. Man pekade även på initiativ på området digital forskningsinfrastruktur som leds av den nordiska institutionen . Utskottet diskuterade svaret och önskade få framfört till utskottet för tillväxt och utveckling – som har huvudansvar för rekommendationen – att man önskade se ett ökat samarbete mellan nordiska universitet och högskolor om digitalisering. Utskottet diskuterade vid sitt möte långsiktiga budgetprioriteringar för Nordiska ministerrådets budget 2020. Utskottet ville se satsningar på tvärsektoriellt samarbete kring folkhälsa och utbildning, insatser för att stärka nordiskt friluftsliv samt resurser för att stärka samarbetet om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och examensbevis. Andra prioriterade områden för utskottet rörde nordisk språkförståelse och säkerställd finansiering av projektet i Skolan och avskaffande av geoblockering i de nordiska public service-kanalerna. Utskottet framhöll även mål 4 i Agenda som 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN rör god utbildning för alla, och man efterlyste en strategisk genomgång av utbildningssektorn och kultursektorn, två stora områden i den nordiska budgeten. Utskottet för kunskap och kultur i fortsatte sitt arbete mot gränshinder på kultur- och utbildningsområdet. Frågan om det finns gränshinder som är specifika för kulturarbetare i har uppmärksammats av utskottet, detta med anledning av signaler från en svensk branschorganisation om krångliga momsregler och tullklareringar. Utskottets rapportör i gränshindergrupp, (M), informerade om gruppens möte där tidigare ambassadör redogjorde för rapporten – Nya möjligheter: förslag till ökad mobilitet och integration mellan de nordiska länderna som innehåller 16 förslag på insatser och initiativ. Nordiska ministerrådets gränshinderråd rapporterade att man löst 14 hinder och att man arbetar på ett stort antal områden, bland annat när det gäller erkännande av yrkeskvalifikationer och gemensamma byggregler i . Utskottet för kunskap och kultur i kommer bland annat att följa upp ett antal aktuella rekommendationer och fortsätta att fokusera på utbildning och forskning, frågor inom kulturområdet, idrottsfrågor, friluftsliv samt relevanta EU-frågor. Utskottet kommer även att arbeta med frågor som rör FN:s hållbarhetsmål, nordisk språkförståelse och digitalisering. Arbetet med att motverka gränshinder inom för utskottet prioriterade områden fortsätter också . Utskottet beslutade vid sitt möte att sommarmötet förläggs till . Teman för mötet kommer att vara forskning om kulturarv, kulturturism, utbildning och digitalisering, unga i arbete och skolavhopp. Ut- skottet planerar att bland annat besöka Landsstyret, hus i , , Visit och arbetsförmedlingen. Utskottet för tillväxt och utveckling i Utskottet för tillväxt och utveckling i arbetar med ämnen och frågor som handlar om arbetsmarknad och arbetsmiljö, näringsliv, handel och industri, energi, bekämpandet av gränshinder samt transport och transportsäkerhet. Därtill behandlar utskottet frågor inom finanspolitik och ekonomisk politik – härunder ramvillkoren för forskning, produktion och handel. Regional- och strukturpolitik, kommunikation och it hör också till arbetsområdena. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN har utskottet numera det samlade operativa ansvaret för arbetet med gränshinder även om övriga utskott också kommer att arbeta med gränshinder inom sina respektive politikområden. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (M), (KD) och (V). Efter riksdagsvalet valdes en ny svensk delegation, och nya svenska medlemmar i utskottet blev (S), (V) och (L). (S) har även varit utskottets ordförande och (M)har varit vice ordförande. Vid session i valdes Lo- rena Delgado Varas (V) till utskottets vice ordförande. höll utskottet i likhet fem möten. Det traditionsenligt förlängda sommarmötet hölls detta år i finska med temana turism, energi, näringsliv, transport och gränshinder/gränssamarbete. hade utskottet valt att primärt prioritera transportfrågor, energifrågor och det fortsatta arbetet med FN:s hållbarhetsmål. Därtill hade utskottet planerat att följa upp rekommendationen om livslångt lärande, ordna en utfrågning om arbetsvillkor inom flyget samt ta fram ett positionspapper om ”clean mobility”. Gränshinder är som tidigare en fortsatt prioriterad fråga inom utskottet. Förutom de prioriterade sakfrågorna har utskottet behandlat frågor om turism, arbetsmarknad och skatteflykt. Ett stort antal externa gäster, sakkunniga och experter har inbjudits att delta vid utskottets möten för att ge information och föra dialog om särskilda sakfrågor. har utskottet bland annat träffat representanter från Nordiska ministerrådets sekretariat för , den svenska transportstyrelsen, flygbranschen, , gränstjänst och handelskammare. I samband med januarimötet i hölls en politisk dialog med landsbygdsminister med anledning av en utfärdad rekommendation om fiskodling i recirkulationsanläggningar (rek. 5/2014/tillväxt). Bakgrunden till den politiska dialogen var att utskottet inte var tillfreds med det skriftliga svar som tidigare getts. Vid mötet gav ministern ett svar som gick i linje med det skriftliga svaret, och utskottet konstaterade att de nordiska ländernas regeringar är positivt inställda till fiskodling i recirkulationsanläggningar men att det saknas en vilja till en gemensam politik i förhållande till EU. Utskottet skrev ett betänkande som behandlades vid temasessionen i , och rekommendationen ansågs därefter vara slutbehandlad. Vid temasessionen hölls ett gemensamt möte mellan utskottet för tillväxt och utveckling och utskottet för kunskap och kultur på temat livslångt lärande. från Nordiskt nätverk för vuxnas lärande (NVL) föredrog rapporten ett arbetslivsperspektiv. Presentationen kretsade kring vad man på nordisk politisk nivå kan göra för att stärka kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. I rapporten efterfrågades bland annat ett 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN fördjupat samarbete mellan arbetsmarknadens parter och förbättrad strategisk kompetensutveckling i företag. Årets sommarmöte hölls i finska , i och . Inledningsvis diskuterades gränshinderfrågor i regionen . stadsdirektör och kommunalråd besökte utskottet och berättade om städernas gränssamarbete. Därtill fick utskottet besök av företrädare för som informerade om vilka frågor som stod på dagordningen inom arbete. Representanter från gränstjänst berättade även om sitt arbete mot gränshinder. I samband med sommarmötet anordnades även studiebesök till Arktiska centret vid . Transport har varit en återkommande fråga i utskottet . Vid januarimötet i deltog från och från för att presentera en ny rapport om gränsöverskridande infrastrukturplanering som belyste problematiken kring olikheter i ländernas planering som försvårar en gemensam nordisk transportplanering. Vid januarimötet hölls även en utfrågning om arbetsvillkor inom flygbranschen med representanter från den svenska transportstyrelsen, SAS och Norwegian om arbetsvillkor och konkurrens inom flygsektorn. Bakgrunden var ett medlemsförslag om goda arbetsvillkor inom flygbranschen från den socialdemokratiska gruppen. Oenighet rådde kring medlemsförslaget, och efter utfrågningen beslutade utskottet att inte arbeta vidare med frågan. Utskottet har även tagit fram ett utskottsförslag om nordisk transportpolitik med 15 konkreta förslag, däribland återupprättandet av ett ministerråd för transport. Utskottsförslaget byggde vidare på utskottets positionspapper kring transport som antogs vid septembermötet i . I samband med temasessionen i antog rekommendationen (rek. 6/2018/tillväxt). De nordiska regeringarna inkom med ett svar på rekommendationen, vilken behandlades i samband med utskottsmötet vid sessionen i . Utskottet konstaterade då att man inte var nöjda med svaret och därmed ville begära politisk dialog i frågan. Den främsta anledningen till detta var att utskottet menar att det krävs fasta samarbetsformer för det nordiska transportsamarbetet och att man måste komma bort från det ad hoc-ba- serade samarbetet. har utskottet även ansvarat för ett seminarium om nordisk transport under Almedalsveckan i samt varit medarrangör för en nordisk transportkonferens, Nordiskt Järnvägssamarbete, i . Vid den sistnämnda deltog utskottets ordförande (S) som en av huvudtalarna. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Transportfrågorna behandlades vid sommarmötet då utskottet fick inform- ation om hyperlooptekniken och den planerade testbanan i samt Au- roraprojektet och arbetet mot en mer automatiserad trafik med självkörande beslutade utskottet att tillsammans med utskottet för ett håll- bart ta fram ett positionspapper om kommissionens förslag om ren mobilitet som presenterades . tog tillsammans med rapportören från utskottet för ett hållbart fram ett positionspapper med förslag om regelverket för koldioxidutsläpp för nya per- Positionspapperet innehöll bland annat förslag om nya utsläppsmål med en minskning till till 2030 och för- slag om ökad öppenhet för konsumenter. Positionspapperet sändes därefter till nordiska Europaparlamentariker inför parlamentets ställningstagande till kom- Utskottet har även behandlat frågor om hållbar turism . Vid besöket till Arktiska centret vid presenterade Tuula Rin- tala-Gardin, chef för internationella ärenden vid stad, stadens arbete och stadens marknadsföring i förhållande till den ökade internationaliseringen. Det konstaterades även att den ökade turismen innebär en större efterfrågan på arbetskraft, vilket i kombination med regionens demografiska utmaningar med en allt äldre befolkning och lägre födelsetal innebär nya utmaningar. Vidare diskuterades turismens inverkan på andra sektorer, till exempel det ökade bostadsbyggandet i regionen. I samband med septembermötet på var från Visit inbjuden till utskottet för att hålla en presentation om hållbar turism. 60 000 turister besöker , varav ca 30 000 kommer med kryssningsfartyg. Utskottet diskuterade de problem med nedskräpning och slitage som den ökade turismen leder till. planerar utskottet för politisk dialog med minister med ansvar för turism. Socialdemokraterna inkom med ett medlemsförslag om goda arbetsvillkor inom sjöfarten. Bakgrunden till medlemsförslaget var att motverka social dumpning, dels för att värna goda arbetsvillkor för de anställda, dels för att förhindra konkurrens med dåliga villkor. Förslaget ledde till en intensiv debatt under sessionen på grund av olika definitioner av social dumpning. utfärdade en rekommendation i frågan (rek. 25/2018/tillväxt) med innebörden att ministerrådet ska arbeta aktivt för att motarbeta förslag som leder till social dumpning inom sjöfarten och arbeta för att underlätta ett regelverk som skyddar den nordiska modellen för löne- och arbetsvillkor. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Ett medlemsförslag om facklig organisering som behandlades i utskottet antogs av (rek. 5/2018/tillväxt). Vid utskottets möte beslutade utskottet att skriva ett brev till de nordiska utbildnings- och/eller arbetsmarknadsministrarna där dessa tillfrågas om vad som kan göras på nordisk nivå för att påskynda ömsesidigt erkännande av utbildning och yrkeskvalifikationer med anledning av ett medlemsförslag från Mittengruppen (A 1742/tillväxt). Vid septembermötet behandlades ett medlemsförslag om förstärkta gemensamma nordiska åtgärder för att bekämpa skatteparadis, skatteflykt, skattespekulation och skadlig skattekonkurrens (A 1680). Medlemsförslaget inkom men har legat vilande då man inväntat brevsvar från de nordiska regeringarna. Utskottet beslutade att arbeta vidare med förslagen, och i samband med utskottets möte i hölls en presentation av ker-Sørensen som doktorerat på ämnet multinationella koncernstrukturer vid . Anker-Sørensen redogjorde för sin forskning på ämnet och berörde bland annat hur komplexa organisationsstrukturer kan fungera som ett sätt att dels dölja tillgångar och intäkter, dels minimera risker inom den totala verksamheten. Utskottet beslutade att arrangera ett seminarium om skatteflykt. Miljömärkningsordning inom nordisk möbelindustri Vid utskottets sommarmöte presenterades ett medlemsförslag om miljömärkningsordning inom möbelindustrin (A 1768/tillväxt). Bakgrunden var ett brev från den norska möbelindustrin till om de negativa effekterna av ett nytt EU-direktiv. Under utskottets diskussion uppkom frågan om problemet endast gäller möbelindustrin eller om samma problem finns inom andra sektorer. Utskottet beslutade att inledningsvis träffa olika aktörer för att undersöka om de har möjlighet att få ta del av offentlig upphandling. Vid utskottets möte i deltog representanter för den norska möbelindustrin och det norska näringslivet som berättade om sin verksamhet i relation till offentlig upphandling och miljömärkning. Det konstaterades att det vid offentlig upphandling ofta krävs en särskild miljömärkning, vilket kan leda till en monopolsituation. Därtill konstaterades behovet av internationella märkningssystem samt icke-binära märkningsordningar, då en produkt kan vara miljövänlig på olika sätt. Utskottet skulle bjuda in en offentlig upphandlare till mötet i för att på så vis fortsätta behandlingen av medlemsförslaget. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottets arbete med energifrågor har främst rört energifrågor i förhållande till EU:s arbete med energifrågor och hur bör driva dessa frågor gentemot och parlamentet. Utskottet kommer att prioritera detta arbete då man planerar att genomföra ett eller flera energiseminarier i . Utskottet tog vid januarimötet beslut om att arbeta vidare med FN:s hållbarhetsmål 7 Hållbar energi för alla, 8 Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, 9 Hållbar industri, innovationer och infrastruktur och 12 Hållbar konsumtion och produktion. Utskottet för tillväxt och utveckling i har ansvaret för det samlade operativa arbetet med gränshinder i , och utskottets ordförande (S) är därmed representant för regeringssidans gränshinderråd. Sammansättningen i den tvärpolitiska Gränshindergruppen har förändrats och flera av den svenska delegationens ledamöter har ingått i gruppen. inkom den finska delegationen med ett medlemsförslag om att grunda nationella rådgivningskommittéer för gränshinderfrågor i de nordiska länderna. Medlemsförslaget behandlades i utskottet och utskottet ställde sig bakom förslaget med motiveringen att de nationella nätverk som föreslås kan vara värdefulla för att underlätta påverkansarbetet när lösningar ska utarbetas för ett gränshinder. utfärdade en rekommendation som innebär att de nordiska regeringarna bör se över hur man organiserar det nordiska gränshinderarbetet på nationell nivå (rek. 25/2018/tillväxt). Utskottet har även behandlat rapport – Nya möjligheter, förslag till ökad mobilitet och integration mellan de nordiska länderna. besökte Havnen olika aktörer för att inhämta information till utredningen. (V), (S) och (M) deltog vid ett sådant möte i . Rapporten presenterades för samarbetsministrarna och innehåller 16 konkreta förslag för att öka mobiliteten i . I samband med session i arrangerades en gemensam arbetslunch mellan Gränshindergruppen och . Under arbetslunchen diskuterades frågor om tull, moms och tillfällig införsel av varor. Vid möte i deltog finansminister (FrP) och hennes statssekreterare för att diskutera gränshinderfrågor om moms och tull. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN När det gäller Nordiska ministerrådets budget informerades utskottet om att partigrupper har ett överordnat ansvar för att bidra med inspel till budgeten, men att även utskotten har möjlighet att göra prioriteringar och påverka vissa budgetposter. Utskottet behandlade ministerrådets budgetförslag vid sitt sommarmöte och konstaterade då att man inte önskade uttrycka något särskild stöd för någon särskild del av budgetförslaget utan avvaktade partigruppernas möten . hade olika utskott även möjlighet att komma med synpunkter på och förslag till långsiktiga fokusområden inför ministerrådets budget . Utskottet beslutade att i första hand se på frågan om att utvärdera närvaro i samt att avsätta pengar till att undersöka problematiken kring skatteflykt. Vid utskottets möte i Nuuk diskuterade utskottet vilka fokusområden man borde fokusera på . Utskottet enades då om följande prioriteringar: att låta FN:s hållbarhetsmål genomsyra alla frågor, transportfrågor, energiseminarier i och arbetet med byggstandarder. Vid utskottets möte i lades även turistsamarbetet, miljökriterier inom byggsektorn samt frågan om företags skatteflykt in i arbetsplanen. Utskottets sommarmöte äger rum i , då exempelvis ett besök kan förläggas till hamn. Därtill kan frågor kring byggstandarder och miljökriterier inom byggsektorn diskuteras. Utskottet för välfärd i Utskottet för välfärd i behandlar frågor som rör den nordiska välfärdsmodellen, däribland barn och unga, vård och omsorg, funktionshinder samt frågor kring alkohol, narkotika och missbruksproblematik. Inom utskottets ansvarsområde finns även demokratifrågor, jämställdhet, urfolk och mänskliga rättigheter, kriminalitet, migrations- och integrationspolitik samt flyktingfrågor. Svenska medlemmar i utskottet var fram till riksdagsvalet (S), (SD), (S), (M)och (SD). Vid session i valdes (SD), (S), (M), (S), (M) och (C) in som medlemmar i utskottet. Utskottet för välfärd i har haft fem möten, och huvudtemat har varit Nordiska välfärdslösningar för minskad ojämlikhet med inriktning på två konkreta prioriteringar: välfärdsteknologi och e-hälsa samt lika lön och 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN uppföljning av metoo. Som ett led i detta arbete har utskottet bevakat uppfölj- ningen av det nordiska hälsosamarbetet och haft fokus på gränshinder på so- cialförsäkrings- och arbetsmarknadsområdet. Utöver huvudtemat har utskottet arbetat med frågor som antibiotikaresistens, psykisk ohälsa bland barn och unga i , nordisk e-legitimation, digitalisering, skolavhopp, likalöns- certifikat, integration och migration samt ökat samarbete mellan de nordiska Utskottet har ingått i en arbetsgrupp inom den parlamentariska (BSPC) om migration och integration. Utskottet hade ett antal möten med ministrar, sakkunniga, ex- perter och organisationer med syfte att inhämta kunskap och information inom aktuella och relevanta områden. Utskottet träffade bland annat social- utskott, representanter från de nordiska institutionerna Nordregio och välfärdscenter (NVC), , jämställdhetscenter, fylkeskommune samt företrädare för kommun och . Utskottet deltog också i ett seminarium på om utsatta barn och barns rättigheter där representanter från departementet för sociala angelägenheter och barnrättighetsinstitutionen deltog. Årets sommarmöte förlades till och i syfte att få en inblick i hur man i dessa kommuner arbetar med frågor som rör sjukvård, e-hälsa och välfärdsteknologi och för att studera hur man genom gränssamverkansavtal med grannländerna kan samarbeta inom områden där man har gemensamma Utskottet träffade bland andra regionrådet (S) som redogjorde för hur sjukvården bedrivs i regionen samt representanter från Utskottet gjorde även studiebesök på , och Ishotellet i . för hur man inom sjukvårdssektorn alltmer använder sig av digita- lisering och välfärdsteknologi. Utskottet för välfärd i behandlade ett medlemsförslag om ökat samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen, väckt av den socialdemokratiska gruppen. Förslagets intention var att underlätta för människor att söka och få vård över gränserna i de nordiska länderna, och i förslaget framhölls att 5G-tekniken medför nya möjligheter till både sjukvård och konsultation mellan de nordiska länderna. I syfte att inhämta mer kunskap beslutade utskottet att skicka ut förslaget på remiss till relevanta myndigheter, organisationer och institutioner i . Remissinstansernas respons var överlag positiv, som det pekades på att det pågår en hel del samarbete över gränserna. Mot bakgrund av de inkomna synpunkterna ställde sig utskottet bakom medlemsförslaget och utarbetade ett betänkande i vilket man rekommenderar att bland annat vidareutveckla det nordiska samarbetet inom högspecialiserad behandling och sällsynta sjukdomar/diagnoser, att främja nordiskt samarbete kring digital vård samt att 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN vidareutveckla det nordiska folkhälsosamarbetet och arbeta aktivt för att säkra jämlik vård (rek. 30/2018/välfärd). behandlade utskottet för välfärd i ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om obligatorisk medling för vårdnadshavare vid separation. Förslaget utgick från barnets bästa och pekade på att medling när det finns minderåriga barn med i bilden kan bidra till att förebygga eller lösa konflikter mellan vårdnadshavarna. Utskottet betonade i sitt betänkande vikten av att förebygga konflikter och situationer som negativt kan påverka unga människors psykiska hälsa och menade att detta är ett område där de nordiska länderna kan inspireras av varandra. Utskottet pekade också på att man i infört denna modell med goda erfarenheter. Arbetet med medlemsförslaget resulterade i en rekommendation till de nordiska regeringarna att införa obligatorisk medling i de nordiska länderna för vårdnadshavare vid separation när de har minderåriga barn och att genomföra en konferens om obligatorisk medling för vårdnadshavare vid separation så att de nordiska länderna ska kunna lära av varandra (rek. 31/2018/välfärd). Vid session 2017 framlade partigruppen grön vänster ett medlemsförslag om förebyggande av utbrändhet i arbetslivet. Förslaget väcktes med anledning av att undersökningar visar att utmattningssyndrom blir allt vanligare i de nordiska länderna och att den psykiska hälsan bland arbetstagare har försämrats. Utskottet för välfärd i ställde sig bakom förslaget, och man var eniga om att se på frågan ur ett bredare folkhälsoperspektiv och att inhämta goda erfarenheter från de nordiska länderna, när det gäller både förebyggande arbete och rehabilitering. Utskottets behandling av förslaget ledde fram till en rekommendation till att tillsätta en utredare eller arbetsgrupp för att, baserat på aktuell forskning, kartlägga orsaker, handlingsmöjligheter och myndigheters insatser i de nordiska länderna när det gäller att förebygga utbrändhet i arbetslivet och förbättra den psykosociala arbetsmiljön (rek. 13/2018/välfärd). inkom 2018 med ett svar där det pekades på ett antal insatser och initiativ som pågår på detta område. Utskottet konstaterade att frågan är väl hanterad på nordisk nivå och att rekommendationen därför kunde anses som färdigbehandlad. antog 2017 en rekommendation som innefattade tolv förslag till nya initiativ mot antibiotikaresistens. Nordiska ministerrådets svar på rekommendationen behandlades i utskottet för välfärd i och utskottet för ett hållbart som önskade diskutera frågan vidare i en politisk dialog med ministerrådet.