frsrdg · H604RB1 · 2019-02-18 00:00:00 — Den är också kansli åt fullmäktige, direktionen och ledningsgruppen. Stabsavdelningen samordnar kommunikationsarbete och arbetet med operativa och finansiella risker. Inom avdelningen finns det också funktioner för dataskydd, regeluppföljning, informationssäkerhet, kontinuitetssamordning och juridiskt stöd. Internrevisionsavdelningen granskar och bedömer om riskhanteringen och styrnings- och ledningsprocesserna är ändamålsenliga med hänsyn till målen för verksamhet. Avdelningen medverkar även till att effektivisera och förbättra dessa delar av verksamheten. besvarar ett stort antal remisser. Alla remissyttranden från finns publicerade på webbplats (). Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisserna inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ska avdelningschefen lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. yttrade sig över totalt 24 remisser som bland annat rörde tillsyn på det finansiella området och förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. De flesta remisserna besvarades av de berörda avdelningscheferna. Direktionen besvarade 4 remisser av särskild vikt. Nedan listas dessa remisser: •FI:s pelare 2-krav på likviditetstäckningskvot i enskilda valutor •Nordea ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplan •Riksgäldskontorets förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning 2019–2022 •Betänkandet Tryggad tillgång till kontanter (2018:42). För innehållet i yttrandena hänvisas till webbplats. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2018 i ekonomisk vetenskap till minne 2018 tilldelades och . Romer för att ha integrerat klimatförändringar respektive teknisk utveckling i långsiktig makroekonomisk analys. Pristagarnas modeller har bidragit till insikter om hur vi kan uppnå uthållig och hållbar ekonomisk tillväxt i världen. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som ett belopp om av prissumman för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och prisutdelning. beslutade att träffa ett avtal med , i enlighet med beslut, där bland annat åtar sig att lämna ett tilläggsbidrag på grund av ökade kostnader för hanteringen av ekonomipriset. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagaren enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. uppgår prissumman till . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. För att uppmärksamma att det är ekonomipriset instiftades ägde ett jubileumssamtal om årets ekonomipris rum på . Seminariet anordnades i samarbete med Center. Besökarna fick lyssna till samtal om betydelse och lära sig mer om årets ekonomipristagare. föddes i , och är professor vid , , . . Romer föddes i , och arbetar som professor vid , , . i ekonomisk vetenskap till minne har delats ut . Alla tidigare pristagare finns publicerade på webbplats (). Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn med tillsynsmyndigheter och centralbanker ansvariga för arbete med finansiell stabilitet. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. har etablerat betalningsrådet med syftet att främja funktionen hos den svenska marknaden för betaltjänster. Rådet är ett samråds- och dialogforum och vice riksbankschef är ordförande. Deltar gör myndigheter och privata aktörer. Samarbetsorgan för centralbanker med säte i . Värdet av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. CCP, central motpart som träder in som part i finansiella transaktioner och tar över ansvaret för att förpliktelserna fullgörs. En kommitté inom () som tidigare hette (). Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser och rättigheter vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU och utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer från alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. består av alla EU-ländernas ekonomi- och finansministrar och ansvarar för ekonomisk politik, skattefrågor, finansmarknader, kapitalrörelser och ekonomiska förbindelser med länder utanför EU. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsynen av det finansiella systemet inom unionen. Svensk värdepapperscentral som för register över de allra flesta aktier och räntebärande värdepapper denominerade i svenska kronor som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande papper. Eurosystemet består av ECB och de nationella centralbankerna i de medlemsstater i EU som har euro som sin valuta. Åtgärder som vidtog under den finansiella krisen för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, få penningmarknaden att fungera väl och förstärka penningpolitikens genomslag i ekonomin. Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Ett diskussionsforum för frågor om finansiell stabilitet. I rådet deltar företrädare för regeringen, , och . Rådet träffas regelbundet och diskuterar frågor som rör finansiell stabilitet och hur man kan motverka obalanser. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten hos banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Transaktioner som använder för att utjämna svängningar i banksystemets låne- eller placeringsbehov i . Denna inlåning sker i regel till reporäntan minus . FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar det arbete som nationella myndigheter och internationella regleringsorgan utför inom området finansiell stabilitet. Transaktioner till reporäntan som i normalfallet genomför . Om banksystemet har ett placeringsbehov ger ut riksbankscertifikat. Om banksystemet i stället har ett lånebehov används penningpolitiska repor eller kredit (mot säkerhet). Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 188 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. IMFC, International Monetary and Internationella monetära och finansiella kommittén består av en representant från varje land eller valkrets i (totalt 24 stycken). Kommittén sammanträder och antar då en kommuniké som i praktiken (men inte formellt) slår fast den huvudsakliga inriktningen för IMF:s arbete på kort och medellång sikt. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Inflationen mäts som förändringen av exempelvis KPI och KPIF. Se Stående faciliteter. etablerades av 2006 och leds av förste vice riksbankschef . Syftet med rådet är att fungera som ett forum där man diskuterar frågor kring kontanthanteringen i samhället. Förutom består rådet av representanter för banker, kontantdepåbolag, värdetransportbolag, detaljhandel och berörda myndigheter. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera ett utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Även mått på hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Samarbetsprojekt mellan , , &Bodenfors och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest) som undersöker förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan faller eller stiger . En informell grupp bestående av centralbankschefer och chefer för tillsynsmyndigheter i och . Diskuterar risker för finansiell stabilitet och makrotillsynsåtgärder för att hantera risker. Ordförande är , . Ett samarbete mellan finansdepartementen, centralbanker samt tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Träffas en gång . Fokus ligger på krishanteringsfrågor, inklusive regelbundna krisövningar. NPL står för non performing loan (översätts även som nödlidande lån på svenska) och avser lån där låntagaren har slutat betala avtalad ränta och/eller amorteringar. I de flesta länder klassas ett lån som NPL utan betalningar från låntagaren. Se även problemkrediter (nedan). Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av stater, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut, större företag med flera. En obligation har en löptid . Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka utvecklingen i ekonomin och upprätthålla ett fast penningvärde. Huvudsaklig transaktion där lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av penningpolitiska motparter. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan. får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. De huvudsakliga, finjusterande och strukturella, transaktioner samt stående faciliteter som använder för att styra dagslåneräntan, den kortaste marknadsräntan på penningmarknaden. Tillstånd där priserna på varor och tjänster generellt ökar endast måttligt eller inte alls. Målet om prisstabilitet, ett fast penningvärde, definieras som att ökningen i KPIF ska vara . Problemkrediter är ett samlingsbegrepp för lån där sannolikheten för kreditförluster är förhöjd. Exempel på en typ av problemkrediter är lån som klassats som NPL (se ovan). Det andra betaltjänstdirektivet (PSD2) är ett europeiskt ramverk för reglering av betaltjänster på EU/EES inre marknad. Syftet med direktivet är bland annat att öka säkerheten vid betalningar, stärka konkurrensen på betaltjänstområdet och främja innovation av betaltjänster. viktigaste styrränta, se Huvudsakliga transaktioner. prognos för reporäntan. Huvudsaklig transaktion, se avsnittet Balansräkning och resultaträkning, not 15. betalningssystem för stora betalningar i realtid. Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . Mäter avkastning per riskenhet. Måttet beräknas genom att man dividerar avkastningen utöver den riskfria räntan med avkastningens standardavvikelse. Tjänstemannapublikationer som omfattar mer djupgående analyser i frågor relevanta för . Dessa publikationer ska vara fria från policyslutsatser och individuella ställningstaganden i aktuella policyfrågor. Statistiskt mått som beskriver hur mycket de olika värdena för en variabel avviker från medelvärdet. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft exempelvis banker har mot oväntade och negativa händelser. Transaktioner som i regel har längre löptid än huvudsakliga och finjusterande transaktioner och används för att tillfredsställa den finansiella sektorns finansieringsbehov på och för att påverka strukturella position gentemot den finansiella sektorn. Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. Banker och vissa andra aktörer kan låna pengar av respektive placera pengar hos till reporäntan ±0,. Den ränta som motparten erhåller vid placering hos är inlåningsränta. På motsvarande sätt får motparten betala utlåningsränta om banken lånar medel av . Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Swift, Society for Ett belgiskt medlemsägt företag som tillhandahåller ett globalt nätverk för säker överföring av finansiella meddelanden, som betalningsinstruktioner, mellan finansiella aktörer världen över. Swift verkar också för standardisering av finansiella meddelanden. Swift har över 11 000 deltagare i över 200 länder. Obligationer där obligationsinnehavaren har säkerhet i vissa tillgångar. Den process genom vilken penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin i övrigt. Processen omfattar ränte-, kredit- och växelkurskanalen. Utelöpande sedlar och mynt Det totala belopp sedlar och mynt som faktiskt är i omlopp i samhället utanför . Om beloppet minskar innebär det att bankerna har lämnat in sedlar och mynt till och fått betalt för detta genom insättningar på deras konton i betalningssystem . sedlar och mynt minskar därmed som skuldposten i svenska kronor till motparter (inlåning via finjusterande transaktioner eller riksbankscertifikat) ökar i motsvarande mån. Se Stående faciliteter. Tryck: Riksdagstryckeriet, 2019