frsrdg · H604RAR1 · 2019-02-11 00:00:00 — Redogörelse till 2018/19:RAR1 ska enligt 12 § lagen (2012:883) med instruktion för lämna en redogörelse till för sin verksamhet under det senaste kalenderåret. I redogörelsen ska nämnden även redovisa verksamhetens kostnader. Nämnden lämnar härmed följande redogörelse till . VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ARVODESNÄMND 2018 är en självständig myndighet under . Nämnden har tre huvuduppgifter. En av dem är att fastställa månadsarvodet för ledamöter. Den andra huvuduppgiften är att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner (främst inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd) för riksdagsledamöter som lämnar sitt uppdrag. Slutligen är det en uppgift för nämnden att pröva frågor om jämkning av inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd. I tre avsnitt nedan redovisas nämndens verksamhet när det gäller dessa uppgifter. Nämndens verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen (2012:883) med instruktion för . Materiella regler av betydelse för verksamheten finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (nedan benämnd ersättningslagen). För ärendehandläggningen gäller i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (2017:900). Nämnden har också antagit en arbetsordning. Ledamöterna i nämnden har valts av . hade nämnden följande sammansättning: •hovrättspresident , ersättare för ordföranden (t.o.m. ) •justitieråd , ersättare för ordföranden (fr.o.m. ) Som sekreterare tjänstgjorde hovrättsråd . utför kansligöromål för nämndens räkning. ningens dataskyddsombud är dataskyddsombud även för nämnden. Arvoden till nämndens ledamöter fastställs av riksdagsstyrelsen. Sekreterarens arvode fastställs av nämnden. Nämnden fattar också beslut om ersättning till dem som utför kansligöromål för nämndens räkning. Under verksamhetsåret har nämnden sammanträtt fyra gånger. Sammanträdena har ägt rum i . Härutöver har nämnden vid fyra tillfällen fattat beslut genom kontakter via e-post mellan nämndens ledamöter. VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ARVODESNÄMND 2018 Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen är det nämndens uppgift att fastställa ett månadsarvode för ledamöter av . Denna ordning har gällt när nämnden inrättades. I samband med detta upphörde också den tidigare ordningen med en koppling mellan ledamotsarvodet och lönerna för vissa grupper av statliga tjänstemän. Nämndens bedömning av arvodesfrågan utgår från de överväganden som gjordes när arvodessystemet sågs över av 1998 (förs. 1998/99:RFK3, bet. 1998/99:KU1, rskr. 1998/99:95). Då föreslogs en engångsvis höjning av arvodesnivån. I anslutning till detta gjordes vissa uttalanden om nivån. ställde sig då bakom de skäl som förslaget byggde på. Dessa skäl tog sikte på ledamöternas ställning i det demokratiska systemet, den arbetsinsats uppdraget förutsätter och de särskilda förhållanden som gäller för uppdraget. Härtill kom att det är angeläget att kunna rekrytera personer från tillräckligt breda samhällsskikt samt att arvodet var lågt såväl vid en internationell jämförelse som vid en jämförelse med vissa förtroendevalda i större kommuner och landsting. När det gällde arvodesförändringar ansågs det i förslaget till att nämnden borde beakta den allmänna löneutvecklingen på arbetsmarknaden och värdera riksdagsarvodet ur ett brett perspektiv. Det finns inget krav på att det ska ske en årlig förändring av arvodet. har dock arvodet ändrats genom beslut . Beslut om arvodet får inte överklagas. Beslut i arvodesfrågan bereds genom att sekreteraren tar fram uppgifter om de avtal som slutits på arbetsmarknaden . Dessutom inhämtas statistik över löneutvecklingen. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med till fr.o.m. , vilket motsvarar . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden de löneförändringar som ägt rum på arbetsmarknaden. Ledamotsarvodet betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. I bilagan finns en redovisning av hur ledamotsarvodet utvecklats . Beslut om ekonomiska avgångsförmåner är det en uppgift för nämnden att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner. Avgångsförmåner i form av stödåtgärder för återgång till arbetsmarknaden fattar beslut om. Beslut om rätt till inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd fattas av nämnden när en ledamot lämnat . Besluten bygger på underlag från . Ledamoten begär således inte att rätten till VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ARVODESNÄMND 2018 garanti eller stöd ska fastställas. Däremot är det upp till den som vill ha garan- tin eller stödet utbetalt att begära det hos (). Eftersom andra inkomster påverkar storleken på det belopp som ska betalas ut ska stödets mottagare ange vilka inkomster han eller hon beräknar att få. uppgifter ligger sedan till grund för preliminära utbetalningar. att stödet betalats ut ska mottagaren lämna en s.k. årsuppgift till SPV och ange hur stora inkomsterna faktiskt blev . Därefter gör verket en avstäm- ning mot det belopp som betalats ut. Även ledamöter i har rätt till inkomstgaranti. Det följer av de övergångsbestämmelser som meddelades i anslutning till att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av Europaparlamen- I praktiken är bestämmelserna om inkomstgaranti bara tillämp- liga på garantitagare som lämnat . Nämnden fattar alltså inte några nya beslut om dessa. Närmare information om reglerna för ekonomiska avgångsförmåner finns i en särskild promemoria som finns tillgängligt på nämndens webbplats. har nämnden fattat beslut om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i 114 ärenden. I följande tabell anges hur många beslut som fattats i respektive kategori. Ekonomiskt omställningsstöd 3 månader Ekonomiskt omställningsstöd 6 månader Ekonomiskt omställningsstöd 1 år Med förskjuten inkomstgaranti avses beslut om inkomstgaranti som gäller en ledamot som återinträtt i och därefter på nytt lämnat uppdraget. I dessa fall fattas ett nytt beslut med utgångspunkt i de förhållanden som gäller vid den nya avgången. Kostnaden för ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgaranti betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ARVODESNÄMND 2018 Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd I 12 och 13 kap. ersättningslagen finns bestämmelser om jämkning av inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd. Den första jämkningsgrunden tar sikte på fall där förmånstagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning åt någon annan utan att ta ut en skälig ersättning för det. Jämkning kan också ske i de fall förmånstagaren redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto, expansionsfond, eget pensionssparande eller underskott av annan verksamhetsgren. Den tredje jämkningsgrunden avser fall där förmånstagaren redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster. Vidare gäller som en fjärde jämkningsgrund att jämkning kan komma i fråga om förmånstagaren gjort sig skyldig till viss brottslighet. Slutligen kan jämkning aktualiseras om förmånstagaren inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att återgå till förvärvsarbete. Denna jämkningsgrund gäller bara i de fall där förmånstagaren har rätt till inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd än . Vid bedömningen av jämkningsfrågan ska särskilt beaktas om och hur den som tar emot den ekonomiska förmånen har tagit del av de stödåtgärder för omställning som erbjuder. Tillsynsärendena består i huvudsak av två typer av ärenden. Den ena avser de äldre reglerna som syftar till att säkerställa att rätt inkomst läggs till grund för den avräkning som sker för andra inkomster. Den andra gruppen av tillsynsärenden anknyter till den jämkningsgrund som kan tillämpas om en tidigare ledamot inte vidtar tillräckliga åtgärder för att återgå till förvärvsarbete. De som tas ut för granskning på den grunden granskas dock även regelmässigt i enlighet med de nämnda äldre bestämmelserna eftersom dessa är tillämpliga även i dessa fall. Med utgångspunkt i de årsuppgifter som förmånstagarna lämnar till SPV gör nämnden ett urval av förmånstagare som granskas närmare. Resultatet av denna granskning läggs sedan i förekommande fall till grund för beslut om att inleda ett tillsynsärende gentemot en förmånstagare. Nämnden har delegerat till ordföranden att fatta beslut om att inleda sådana ärenden. Besluten dokumenteras i protokoll och expedieras till den berörda förmånstagaren. I samband med detta lämnas också en skriftlig information om ärendet. Under den fortsatta beredningen av tillsynsärendet begär nämnden in uppgifter från förmånstagaren och från . I vissa fall hörs förmånstagaren muntligen inför nämnden. Uppgifter som lämnas kan kontrolleras hos . Beslut om jämkning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ARVODESNÄMND 2018 Under verksamhetsåret har utbetalningar av inkomstgaranti som gjordes granskats. Fyra ärenden inleddes som rör förmånstagare som inte granskats tidigare. Härutöver har tillsynsärenden inletts beträffande fyra förmånstagare som längre tillbaka varit föremål för nämndens tillsynsverksamhet. När det gäller de förmånstagare som inte tidigare granskats rörde det sig i samtliga fall om relativt nya beslut om avgångsförmånen. I dessa fall var därmed samtliga jämkningsgrunder tillämpliga. Ingen av dem hade nyttjat det stöd för omställning som erbjuder. I tre av ärendena hade förmånstagarna återgått till förvärvsarbete. På grund av det och eftersom någon annan jämkningsgrund inte heller var aktuell avskrev nämnden ärendena. I det fjärde fallet – som ännu inte avgjorts – avropade förmånstagaren stödet under ärendets handläggning. Som nämnts har några ärenden inletts beträffande förmånstagare som granskats tidigare. I samtliga fall var det fråga om personer som har rätt till inkomstgaranti fram till dess att de fyller . Tanken med att granska dem på nytt var att kontrollera om förhållandena som gått ändrats på något sätt som kan ha betydelse för frågan om jämkning av inkomstgarantin. Besluten om förmånerna hade i dessa fall fattats före införandet av den jämkningsgrund som är kopplad till utnyttjandet av stödåtgärder för omställning. I dessa fall var alltså endast de äldre jämkningsreglerna som tar sikte på de inkomster som ska samordnas med inkomstgarantin tillämpliga. Efter att förmånstagarna fått yttra sig fann nämnden inte skäl att vidta någon åtgärd och ärendena skrevs av. Härutöver ska nämnas att ett ärende från föregående år följts upp och skrivits av. avgjorde nämnden ett ärende där frågan var om garantitagaren tagit ut skälig ersättning för utfört arbete i ett eget aktiebolag. Nämnden ansåg att han inte hade gjort det. Hans inkomstgaranti jämkades med , varvid nämnden bl.a. beaktade den arbetstid som garantitagaren lagt ned. Be- slutet överklagades men har fått laga kraft efter det att beslutat att inte meddela prövningstillstånd i målet. Kostnaderna för nämndens verksamhet betalas från anslaget 2:2 förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1. Utvecklingen av nämndens kostnader framgår av följande tabell: Kostnad (kronor) VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ARVODESNÄMND 2018 ökade kostnaderna för nämndens verksamhet. I huvudsak berodde det på att kostnaden för sekreterarens arbete ökat som en följd av att antalet ärenden om ekonomiska avgångsförmåner var väsentligt högre än föregående år. Det stora antalet ärenden om sådana förmåner är en naturlig följd av riksdagsvalet. har nämnden besvarat en remiss från . Nämnden har tagit emot tolv brev från allmänheten med frågor och synpunkter på ledamotsarvodet och de ekonomiska avgångsförmånerna. Flera telefonsamtal har också rört dessa ämnen. VERKSAMHETSREDOGÖRELSE FÖR ARVODESNÄMND 2018 Utvecklingen av riksdagsledamöternas arvode inrättades beslutade själv om nivån på de ersättningar som skulle betalas ut till ledamöter. Beslutet om höjningen per fattades av i samband med en översyn av riksdagsledamöternas arvodering. Av höjningen utgjorde en växling från kostnadsersättning till arvode. Beslutet om en höjning per fattades med retroaktiv verkan. Det motiverades av att den skattepliktiga ersättningen om som utgått till ledamöter avskaffades fr.o.m. samma datum. De höjningar som skett innebär att arvodet ökat . I den siffran har de höjningar som beror på förändringar i kostnadsersättningen räknats bort. Om den förändringen inte räknas bort blir höjningen i stället . Tryck: Riksdagstryckeriet, 2019