frsrdg · H604RB1 · 2019-02-18 00:00:00 — deltog i ECBS:s arbetsgrupper. gor som berör vilka krav kring cybersäkerhet som centralbankerna bör ställa på den finansiella infrastrukturen och framtagandet av ett gemensamt ramverk Ett annat fokusområde var arbetet med att ta fram tek- niska standarder med anledning av det andra betaltjänstdirektivet (Revised Directive, PSD2), ett arbete som skedde inom ramen för var också aktiv i det gemen- samma bevaknings- och analysarbetet kring den europeiska betalningsmark- naden som snabbt digitaliseras. Europeiskt samarbete för makrotillsyn ESRB identifierar, analyserar och motverkar finansiella systemrisker i EU, och deltar i dess styrelse, rådgivande tekniska kommitté och ett flertal arbets- och expertgrupper. i utarbetandet av en rapport om makrotillsynsansatser för att förhindra dåliga lån i bankerna, utformningen av de makroekonomiska scenarier som ligger till grund för stresstester av europeiska banker samt analys av sammanlänkningar bidrog även i analysen av huruvida värdepapper med statsobligationer som underliggande tillgång, så kallade sovereign bond-backed securities (SBBS), är möjliga att införa i fortsatte det nordisk-baltiska samarbetet inom hölls två möten med nordisk-baltiska makrotillsynsforumet (, NBMF), som är ett samarbetsforum för centralbanker och tillsynsmyndigheter som ska fokusera på finansiella stabilitetsrisker och gränsöverskridande bankverksamhet i regionen. Utöver allmänna risker som kan påverka regionen fortsatte gruppen bland annat att diskutera hur myndigheter ömsesidigt kan erkänna varandras åtgärder för makrotillsyn. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE fortsatte även arbetet i nordisk-baltiska stabilitetsgruppen (, NBSG), ett forum för finansministerier, centralbanker och tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Stabilitetsgruppen har till uppgift att stärka beredskapen och att hantera gränsöverskridande finansiella stabilitetsfrågor i den nordisk-baltiska regionen. var ordförande i . Utöver det internationella och europeiska samarbetet som syftar till att stärka det finansiella systemet har även andra internationella åtaganden. arbete med IMF innebär bland annat att i samarbete med ta fram position inför diskussioner och beslut i . representerar den nordisk-baltiska valkretsen i IMF. samordnar och framtagandet av positioner i valkretsen. bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital (alla länder bidrar proportionerligt) och bilaterala lånearrangemang (länder bidrar frivilligt). –2017 tecknade IMF nya bilaterala låneavtal med ett fyrtiotal av sina medlemsländer, däribland genom . Lånen sträcker sig som längst till 2020. fortsatte diskussionerna om IMF:s generella resurstillgång framöver, vad gäller både insatskapitalet och de bilaterala lånearrangemangen. I samband med i representerade riksbankschefen den nordisk-baltiska valkretsen i Internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC). Vid årsmöten diskuterar finansministrar och centralbankschefer huvudinriktningen för IMF:s arbete på kort och medellång sikt. Riksbankschefen påpekade vid detta möte hur viktigt det är att alla länder tillsammans möter de gemensamma utmaningarna på det ekonomiska och finansiella området. Vidare betonade han att den nordisk-baltiska valkretsen värnar IMF:s centrala roll i det globala finansiella skyddsnätet. Till de större frågor som behandlades i hör krislånet till och diskussionerna kring ett utvidgat och förstärkt resultat- och planeringsramverk för IMF:s verksamhet inom kapacitetsutveckling och teknisk assistans i medlemsländerna. samarbetar med centralbanker i utvecklingsländer för att överföra kunskaper inom viktiga centralbanksrelaterade områden. Denna typ av experthjälp brukar kallas teknisk assistans. Ett 20-tal olika insatser genomfördes i och i . Verksamheten finansierades med medel från Sida. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Inom vissa utvalda områden arbetade särskilt med att fördjupa sin analys av det finansiella systemet. Risker och utveckling på bostadsmarknaden fördjupade analysen kring utvecklingen på bostadsmarknaden som en konsekvens av prisfallet och av den osäkerhet som fortsatt råder på bostadsmarknaden. Detta arbete resulterade i ett flertal publikationer. Analyserna som låg till grund för publikationerna handlade om behovet av bostäder, och detta behov ställdes i relation till efterfrågan, bostadsrättsföreningars ekonomi och risker kopplade till finansiell stabilitet, hur nyproduktionen av bostäder påverkas av det osäkra marknadsläget samt hur skuldutvecklingen har påverkats av olika faktorer på bostadsmarknaden. har bedömt att det finns obalanser på den svenska bostadsmarknaden och risker med hushållens skuldsättning. Dessa obalanser och risker bör främst hanteras genom åtgärder inom bostads- och skattepolitiken. Det är också viktigt att makrotillsynen utformas på ett ändamålsenligt sätt. Finansiell verksamhet och nya aktörer Fintech, det vill säga finansiella tjänster i kombination med nya tekniska innovationer, har blivit mycket uppmärksammat . , liksom andra myndigheter och internationella standardsättande organisationer, analyserar fintech och dess påverkan på det finansiella systemet. analyserade de förändringar som den svenska bolånemarknaden står inför. Nya aktörer, som låneförmedlare och icke-banker, får en allt större betydelse på marknaden. Låneförmedlare hjälper bolånetagare att sänka sina lånekostnader och icke‐banker konkurrerar med traditionella banker om bolånekunder. De bolånevolymer som de nya aktörerna hanterar är visserligen små både i förhållande till det totala årliga flödet och till den utestående volymen. Men visar erfarenheter från andra länder att de nya aktörerna kan komma att bli viktiga på bolånemarknaden. Denna utveckling kan vara positiv för den finansiella stabiliteten, till exempel om konkurrensen ökar och om de nya aktörerna använder mer stabila finansieringskällor än bankerna. De nya affärsmodellerna är dock förhållandevis otestade, och skulle bostadspriserna börja falla på nytt kan det i stället medföra nya risker. arrangerade en makrotillsynskonferens. Detta var den fjärde av en serie årliga makrotillsynskonferenser. Dessa arrangeras tillsammans med den nederländska och den tyska . är det den tyska som står som värd. Syftet med dessa konferenser är att ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE samla prominenta akademiker, offentliga beslutsfattare och representanter från den finansiella industrin för att kunna diskutera olika aktuella frågor kring den finansiella sektorn. På årets konferens diskuterades en stor mängd olika frågor, bland annat om en valutaunion kräver en kapitalmarknadsunion, hur pensionssystemen påverkar de globala räntorna, vad de fiskala implikationerna är när pensionssystemen inte är fonderade fullt ut, hur det europeiska resolutionsramverket fungerar, hur kryptotillgångar påverkar förmedlingen av sparande och kapital, om förändrade regler kring bankers reserveringar för dåliga lån kan verka procykliskt, samt hur hanterade den globala finanskrisen. påbörjades arbetet i Utredningen om ett eventuellt deltagande i den europeiska bankunionen (Fi 2017:10). är representerad i den expertgrupp som är knuten till utredningen. Utredningen ska läggas fram för regeringen . balansomslutning ökade , mycket till följd av att fortsatte att återinvestera förfall och kupongbetalningar i den svenska statsobligationsportföljen. Värdet på tillgångarna påverkades dessutom positivt av att den svenska kronan försvagades . Vid slutet av året uppgick värdet på finansiella tillgångar till . Finansiella tillgångar och skulder förvaltar finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. De finansiella tillgångarna består till största delen av guld- och valutareserven. Denna ger möjlighet att vid behov ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta och att intervenera på valutamarknaden. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. håller även tillgångar i form av värdepapper utgivna i svenska kronor. Dessa tillgångar består huvudsakligen av de svenska nominella och reala statsobligationer som köpte –2018 i penningpolitiskt syfte. Bland tillgångar finns även fordringar på IMF eftersom är den myndighet i som ansvarar för de skyldigheter som följer av medlemskap i fonden. har beredskap att använda guld- och valutareserven för att låna ut pengar till IMF, som i sin tur lånar ut pengar till länder med betalningsbalansproblem. finansiella skulder utgörs huvudsakligen av den skuld i svenska kronor som uppstår när banksystemet deponerar en del av sina likvida tillgångar hos , tillgångar som till exempel skapats genom att lånar av bankerna för att köpa statsobligationer. har även finansiella skulder i utländsk valuta till Riksgälden. Dessa skulder utgörs av amerikanska dollar och euro som lånat upp från Riksgälden för att förstärka valutareserven. ökade balansomslutningen med till , främst till följd av köp av svenska statsobligationer (se diagram 11). eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) ökade med till , vilket huvudsakligen beror på att värdet på guld- och valutareserven ökade. Vid utgången av uppgick den totala avkastningen på finansiella tillgångar och skulder till (se tabell 5). I följande avsnitt finns en mer utförlig beskrivning av tillgångsförvaltningens olika delar och deras utveckling . Diagram 11 balansräkning respektive 2018, miljarder kronor Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Anm.: Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas för nettofordringar. 2018/19:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Guld- och valutareserven förvaltas så att alltid står redo att uppfylla sina åtaganden. Reserven måste därför vara utformad så att den vid behov kan användas till att ge tillfälligt likviditetsstöd till svenska banker, till att fullgöra del i IMF:s internationella långivning och till att intervenera på valutamarknaden. Dessutom är reserven utformad för att sprida riskerna och uppnå en högre avkastning i förhållande till den risk som tas. hölls den övergripande fördelningen av tillgångarna i guld- och valutareserven oförändrad. beslutade dock direktionen om en ny finansiell risk- och investeringspolicy (se även rutan finansiella riskhantering). Den nya policyn innebär bland annat att även danska och norska kronor ska ingå i valutareserven för att bättre möta beredskapsbehov av utländsk valuta. Förutsatt att valutareserven uppfyller de krav på beredskap som åtaganden medför kommer också att ta hänsyn till hållbarhetsaspekter. Den nya policyn trädde i kraft . beredskap att med kort varsel kunna ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta ställer stora krav på guld- och valutareservens sammansättning. Valutareserven hålls till största delen i de valutor där likviditetsstöd kan bli aktuellt och i sådana tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel. Därför utgörs valutareservens tillgångar huvudsakligen av statsobligationer i amerikanska dollar och euro. uppgick de totala tillgångarna i amerikanska dollar och euro till av guld- och valutareserven (se diagram 12). För att sprida riskerna och uppnå en högre riskjusterad avkastning placerade , , en mindre del av reserven i andra valutor än amerikanska dollar och euro. Dessa placeringar utgjordes i huvudsak av brittiska statsobligationer, australiska stats- och delstatsobligationer och kanadensiska stats- och provinsobligationer. Eftersom tillgångar främst består av amerikanska dollar och euro påverkas bankens resultat av hur värdet på dessa två valutor utvecklas gentemot den svenska kronan. Effekten på resultatet motverkas emellertid av att även har skulder i amerikanska dollar och euro. För att ytterligare reducera effekten av valutakursförändringar omvandlade en del av sin exponering mot amerikanska dollar till exponering mot norska kronor med hjälp av valutaswappar. En valutaswap är ett avtal om att byta en valuta mot en annan under en i förväg bestämd tidsperiod. valutaexponering framgår av diagram 13. På grund av den internationellt låga räntenivån och en ökad risk för stigande räntor valde att behålla valutareservens räntekänslighet på en ganska låg nivå kring 3, mätt som modifierad duration. Måttet visar hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. Diagram 12 Guld- och valutareservens sammansättning , miljarder kronor Anm.: Siffrorna i diagrammet visar marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive upplupna räntor. Diagram 13 valutaexponering , miljarder kronor Anm.: Siffrorna i diagrammet visar valutaexponering inklusive upplupna räntor. Beräkningen av valutaexponeringen baseras på både tillgångar och skulder (inklusive valutaswappar) och redovisas för nettofordringar. 2018/19:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING har en guldreserv som totalt uppgår till guld. Att äger guld beror till stor del på guldets historiska koppling till sedlar och mynt, då med bland annat guldmyntfot var skyldig att lösa in sedlar mot guld. är guldet en finansiell tillgång som i likhet med valutareserven syftar till att säkerställa att kan utföra sina uppdrag. guldreserv förvaras av centralbankerna i (), (), (of ) och () samt i egen depå i (se diagram 14). Diagram 14 Guldreservens förvaring , ton Att förvara allt guld på ett ställe skulle innebära en för stor säkerhetsrisk; därför förvarar guldreserven på olika ställen i världen. Nästan hälften av guldreserven förvaras i där världens största kommersiella guldmarknad, , har sin bas. Denna marknad är den mest likvida och centrala marknadsplatsen för handel med fysiskt guld. Ge- nom placeringen hos kan en stor del av guld omsättas med mycket kort varsel om behovet skulle uppstå. Guldet kan på så sätt betraktas som en likvid tillgång. I likhet förvarade guld även för annans räkning . Positiv avkastning på guld- och valutareserven Avkastningen på valutareserven uppgick till . Den positiva avkastningen beror huvudsakligen på att valutorna i valutareserven i genomsnitt förstärktes mot kronan . Den samlade valutakurseffekten, det vill säga den avkastning som kan hänföras till valutakursförändringar, uppgick till . Avkastningen exklusive valutakurseffekter var också positiv och uppgick till , främst till följd av ränteintäkter från utländska värdepapper. Guld handlas och prissätts i amerikanska dollar, och minskade guldpriset uttryckt i dollar (se diagram 15). Eftersom dollarn förstärktes gentemot den svenska kronan ökade dock guldpriset, i kronor räknat, . Avkastningen på guldinnehav uppgick därmed till . Diagram 15 Guldprisets utveckling Svenska kronor per uns (vänster skala) US-dollar per uns (höger skala) feb mar apr maj Anm.: Ett uns motsvarar ungefär . Källa: Reuters och Bloomberg. hölls skuld till Riksgälden i princip oförändrad i utländsk valuta. Eftersom kronan försvagades ökade dock värdet på denna skuld, mätt i kronor, med och var . Lånen i amerikanska dollar och euro uppgick till av skulden till Riksgälden. var det samlade värdet på derivatinstrument negativt och utgjorde en skuld på . Avkastningen på derivatinstrumenten exklusive valutakurseffekter uppgick till –0,(se tabell 5). Mer information om derivatinstrument finns på sidan 72. 2018/19:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Utvärdering av valutareservens förvaltning av valutareserven utvärderas genom att den riskjusterade avkastningen på valutareserven jämförs med en motsvarande avkastning på en så kallad referensportfölj. Referensportföljen är, utan hänsyn till avkastningen, sammansatt av sådana värdepapper som är särskilt viktiga för att ska kunna utföra sina uppdrag. bestod referensportföljen av amerikanska och tyska statsobligationer vars samlade räntekänslighet var 4 mätt som modifierad duration. Den riskjusterade avkastningen mäts som Sharpekvot och beräknas både exklusive och inklusive valutakurseffekter. Den riskjusterade avkastningen i svenska kronor var lägre på valutareserven än på referensportföljen (se tabell 6). Den främsta anledningen till detta var att den lägre andelen amerikanska dollar medförde en lägre avkastning i valutareserven. Mätt i lokal valuta var det främst valutareservens lägre exponering mot amerikanska räntor och högre exponering mot tyska räntor som bidrog till att den riskjusterade avkastningen på valutareserven var lägre än den på referensportföljen. Tabell 6 Avkastning, risk och Sharpekvot , avkastning och risk anges i procent Mätt i svenska kronor Mätt i lokal valuta finansiella risk- och investeringspolicy fastställer de yttre ramarna för hanteringen av de finansiella risker som uppstår i förvaltningen av tillgångar och skulder. beslutade direktionen om en ny finansiell risk- och investeringspolicy som, utöver en förändrad dokumentstruktur, på ett tydligare sätt än tidigare återspeglar vilka tillgångar som behöver hållas i beredskapssyfte. Som en följd av den nya dokumentstrukturen föreslås att ändringar görs i arbetsordningen och instruktionen för riksbank i samband med översyn. Ändringarna innebär att ansvaret för beredningen av samtliga styrande dokument inom hanteringen av finansiella risker och investeringar samlas hos riskchefen. Det nya regelverket träder i kraft . De finansiella riskerna utgörs av marknadsrisk, kreditrisk och likviditetsrisk. Uppföljningen av de finansiella risker som exponeras mot sker främst inom avdelningen för marknader, som ansvarar för den dagliga riskkontrollen, medan riskenheten ansvarar för en övergripande och oberoende riskkontroll. genomför regelbundet stresstester för att mäta hur känsliga finansiella tillgångar och skulder är för oväntade marknadshändelser. Stresstesterna visar hur mycket värdet kan förändras om ett visst hypotetiskt eller historiskt scenario inträffar. Värdepapper i svenska kronor återinvesterade förfall och kupongbetalningar i den svenska statsobligationsportföljen genom att köpa svenska nominella och reala statsobligationer till ett nominellt värde om sammanlagt (se avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet). Den större delen av det återinvesterade beloppet, , avsåg köp av nominella statsobligationer. Samtliga obligationsköp genomfördes på andrahandsmarknaden vid sammanlagt 43 auktionstillfällen (se diagram 16). Diagram 16 innehav av svenska statsobligationer 2018, miljarder kronor Anm.: Diagrammet visar marknadsvärdet och det nominella värdet på innehav av svenska statsobligationer . Återinvesteringar av förfall och kupongbetalningar på statsobligationsportföljen fördelades över . De senaste årens omfattande köp av svenska statsobligationer har medfört att avkastning nu är mer räntekänslig (en mer utförlig riskanalys finns i avsnittet Analys av resultat och eget kapital). påverkades marknadsvärdet på innehavet av svenska statsobligationer positivt 2018/19:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING av att långa svenska räntor föll, och avkastningen på innehavet uppgick till (se tabell 5). uppgick marknadsvärdet på innehav av svenska statsobligationer till . Den återstående löptiden på obligationerna sträckte sig från 2 månader till och obligationernas sammanlagda räntekänslighet, mätt som modifierad duration, uppgick till 4,3. Som andel av den utestående stocken av svenska nominella och reala statsobligationer denominerade i svenska kronor uppgick innehav till . Det svenska banksystemet har ett överskott av likviditet som regelbundet deponeras hos genom olika penningpolitiska transaktioner. Likviditetsöverskottet lånar huvudsakligen in antingen via dagslån, så kallade finjusterande transaktioner, eller genom att ge ut riksbankscertifikat. Inlåningen innebär att har en skuld till bankerna. tillhandahåller även så kallade stående faciliteter, vilket innebär att bankerna kan låna pengar av, respektive placera pengar hos (se även avsnittet Balansräkning och resultaträkning). Inlåningen från banksystemet uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år (se tabell 5). Ökningen beror till övervägande del på köp av svenska statsobligationer i penningpolitiskt syfte (se avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet). Detta förklaras av att den likviditet som skapas i banksystemet när köper obligationer placeras hos . Den ökade inlåningen orsakades även av att levererade in till statskassan, eftersom valde att finansiera inleveransen genom att låna av banksystemet. medförde negativa inlåningsräntor att den totala inlåningen genererade i ränteintäkter. Den genomsnittliga inlåningen via riksbankscertifikat och finjusterande transaktioner uppgick till 376,7 respektive . finansiella åtagande mot IMF bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang och har beredskap att använda guld- och valutareserven för att möta åtagandena mot fonden. åtaganden mot IMF beskrivs närmare i rutan Internationella åtaganden och i avsnittet Balansräkning och resultaträkning. bidrog transaktioner med IMF, det vill säga de som är relaterade till IMF:s vidareutlåning till andra länder, till att den utnyttjade delen av åtagande mot IMF ökade. Därutöver upphörde lånearrangemanget . Denna förändring påverkade dock inte totala åtagande gentemot IMF eftersom och det liknande lånearrangemanget NAB hade ett gemensamt beloppstak, vilket kvarstod på samma nivå efter att avslutats. Sammantaget utnyttjar IMF endast en liten del av det maximala åtagandet som motsvarar (se tabell 7). Värdet på fordringar på IMF var medan värdet på bankens skulder till IMF var (se tabell 5). Avkastningen på nettofordringarna uppgick till , exklusive valutakurseffekter. Tabell 7 finansiella åtagande gentemot IMF , Insatskapital (kvot) Anm.: I den utnyttjade delen av åtagande mot IMF ingår inte upplupna räntor, vilket medför att värdet på den utnyttjade delen skiljer sig från värdet på fordringar på IMF. I tabellen redovisas åtagandet avseende särskilda dragningsrätter (SDR) inklusive de SDR som ursprungligen tilldelades av IMF (se även not 2, 19 och 38 i avsnittet Balansräkning och resultaträkning för en mer utförlig redogörelse för åtagandet mot IMF). Analys av resultat och eget kapital resultat beror till stor del på hur kronans växelkurs samt de internationella och svenska räntorna utvecklas. De senaste årens låga räntor medför att ränteintäkterna från utländska värdepapper är låga. Om räntorna förblir låga kommer ränteintäkterna också att förbli låga. Om räntorna i stället börjar stiga kommer ränteintäkterna gradvis att stiga allteftersom värdepapper förfaller och ersätts med nya. kommer dock värdet på värdepapperen att sjunka, vilket beräknas försämra den totala avkastningen på tillgångar (ränteintäkter plus förändring i marknadsvärde). Därtill beräknas räntekostnaderna för inlåning av utländsk valuta öka. var den totala avkastningen på utländska värdepapper positiv. Räntorna förväntas dock stiga från dagens låga nivåer. Därtill väntas kronan gradvis förstärkas, vilket minskar värdet i svenska kronor på tillgångar i utländsk valuta. förväntas därför få ett resultat som är väsentligt lägre än vad som var fallet . Om kronan förstärks kraftigt eller om det blir en kraftig ränteuppgång kan komma att göra betydande förluster. Vid en kraftig ränteuppgång kommer dessutom möjligheter att lämna utdelning till staten att minska. 2018/19:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Även de köp av svenska statsobligationer som genomfört –2018 påverkar resultatet. Statsobligationsinnehavets sammantagna nettoeffekt på resultatet beror på reporäntans utveckling i förhållande till avkastningen på de obligationer som köpt. Obligationsköpen har finansierats genom ökad inlåning från bankerna. Kostnaden för denna bestäms av räntan på inlåning i form av riksbankscertifikat (reporäntan), finjusterande transaktioner (reporäntan minus ) och inlåningsfaciliteter (reporäntan minus ). Reporäntan är negativ, vilket innebär att inlåningen från bankerna bidrar positivt till resultat. föll dessutom de långa svenska obligationsräntorna, vilket ökade värdet på svenska statsobligationer.