frsrdg · H604NR1 · 2019-03-14 00:00:00 — Utskottet har arbetat med frågan om sjöfartens klimatpåverkan på havet. Ett medlemsförslag lades fram av Nordisk grön vänster om ett ökat samarbete kring insatser för att minska utsläppen från sjöfarten i och . Bakgrunden till förslaget var de negativa miljöeffekter som sjöfarten kan ha till exempel genom oljespill, utsläpp av avloppsvatten och utsläpp av kväveoxider. Utskottet ställde sig positivt till förslaget då det gick i linje med tidigare rekommendationer samt med målsättningen bakom hållbarhetsmål 14 i Agenda – att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för hållbar utveckling. Vid utskottets behandling av medlemsförslaget framkom önskemål om ytterligare konkretisering av vilka insatser som kan göras. Detta resulterade i följande tre rekommendationer med grund i medlemsförslaget: •en uppmaning om att ta initiativ till ett nordiskt samarbete om att utveckla gemensamma nordiska standarder för en miljödifferentierad hamnavgift och främjande av den gröna omställningen i sjöfarten (rek. 1/2018) •att , och ska arbeta för ett stärkande av miljödimensionen i den pågående revisionen av direktiven av mottagningsanläggningar i hamnar för leverans av avfall från fartyg (rek. 2/2018) •ett förstärkt samarbete inom den internationella sjöfartsorganisationen (rek. 3/2018). Rekommendationerna antogs i samband med temasessionen i . och de nordiska regeringarna lämnade svar på rekommendationerna vilka behandlades av utskottet vid mötet i samband med sessionen i . var positivt inställt till rekommendationerna men utlovade inga konkreta åtgärder. Utskottet ansåg därefter frågan som färdigbehandlad. Agenda 2030, Hav och resurser Utskottet för ett hållbart har huvudansvar för hållbarhetsmålen 2, 6, 11 och 13–15. Vid sommarmötet beslutade utskottet att prioritera mål 14, Hav och resurser, –2019. Utskottet beslutade att särskilt behandla sex aspekter av frågan: fiske och hållbart fiskbestånd, klimatändringens effekt på havet, föroreningar från landbaserad verksamhet, be- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN skyddade områden, internationellt samarbete för att främja hållbart an- vändande av havsresurserna samt innovativa lösningar för att skydda det ma- Utskottet har arbetat för att få en överblick över klimatföränd- ringarnas effekter, möjligheter att minska koldioxidutsläpp från fiskesektorn, plastföroreningar och internationellt samarbete för hållbart användande av na- I samband med utskottets möte vid temasessionen i höll represen- tanter för en presentation om fiskebåtars har de totala utsläppen av växthusgaser ökat avsevärt på medan fiskeindustrin har reducerat sina utsläpp med Utsläppen väntas minska ytterligare då fisket blir mer effektivt. Vid utskottets sommarmöte redogjorde från Havsforsk- effekter på nordliga hav och ekosy- Det konstaterades att är ett av de mest utsatta haven såtill- vida att det har påverkats av den globala uppvärmningen och att temperaturen i havet därmed har ökat markant. Effekten blir att Barents torskbestånd flyttar på sig och utökar sitt levnadsområde. Forskning visar även på andra föränd- ringar i ekosystemet där några arter vinner terräng medan andra tappar. Klimatförändringarnas effekter på havet har varit en återkommande fråga i utskottet vad gäller både medlemsförslag, presentationer och sido- Havet var även huvudfrågan på temasessionen i då frå- gor om bland annat fiskbeståndet, försurning och internationellt samarbete för att främja hållbart användande av havsresurser behandlades. septembermötet i ordnades ett sidoevenemang som även det berörde kli- matförändringarnas påverkan på havet. Under höstsessionen i anordna- des en workshop och en utställning på temat Varken fågel eller fisk – konst om hållbar marinförvaltning och havsskräp. Den isländska delegationen lade fram ett förslag om att rekommenderar ministerrådet att ta initiativ till ett nordiskt samarbete om forskning om havsförsurning och hur det kan förväntas påverka ekosystemet. Bakgrunden till förslaget är att levnadsförhållandena inom de nordiska länderna till stor del beror på havets resurser (A 1736/hållbart). Utskottet ser positivt på förslaget och kommer att arbeta vidare med det . Reducering av plastavfall och mikroplast Cirkulär ekonomi och avfallspolitik har varit ett återkommande tema i utskottet . Utskottet har bland annat arbetat med plast i dricksvatten efter ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen. Vid januarimötet beslutade utskottet att skicka en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna om mikroplast i dricksvatten. Utskottet har även diskuterat möjligheten att arrangera ett rundabordssamtal om plastens miljökonsekvenser men beslutade att skjuta på frågan till 2019. Medlemsförslaget resulterade i en rekommendation 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN som ökad forskning om hur plastartiklar hamnar i dricksvatten samt om huruvida de utgör en hälsofara eller inte (rek. 14/2018/hållbart). I samband med utskottets möte i behandlades två svar från de nordiska regeringarna och ministerrådet om att minska plastavfallet i och att vidta åtgärder som kan stoppa nedskräpningen i havet samt motivera konsumenter och producenter att återvinna plastavfall. Utskottet ställde sig positivt till att de nordiska regeringarna arbetar aktivt med att söka lösningar på problemet att plastavfall inte återvinns i tillräckligt hög grad. I samband med sommarmötet behandlades svar från de nordiska regeringarna och ministerrådet gällande en rekommendation om att använda pantsystem för att främja den cirkulära ekonomin. svarade då att man inte önskar att följa upp förslaget utan hänvisar till de många olika initiativen inom cirkulär ekonomi. De nationella regeringarna är däremot positiva till att undersöka om pantsystemet kan utvecklas till att täcka fler produkter. Utskottet konstaterade att man trots allt var nöjd med svaret även om man önskar att frågan gällande pant i gränsregioner tydliggjordes och att arbetet kring att utvidga pantsystemet gavs större betydelse. Vid utskottets sommarmöte deltog , vid , som fått i uppdrag av den att utreda plastens miljöeffekter, för att presentera sin delrapport. En viktig slutsats som dras i delrapporten är att plast som kallas nedbrytbar endast kan brytas ned vid industriell kompostering, inte av sig själv i naturen. Utskottet har haft en dialog med flera av de nordiska konsumentorganisationerna om politiska åtgärder som kan främja hållbar konsumtion och som gör det lättare för konsumenterna att välja produkter som främjar hållbar utveckling. Ett förslag som har diskuterats är att utveckla svanmärkningen. Under utskottets sommarmöte hölls en rundabordskonferens om hållbar konsumtion på temat Det ska vara lätt att välja rätt. Konferensens huvudsakliga fokus var användning av textil och elektronik och hur konsumenters beteende kan gå mot en mer hållbar riktning. (L) höll ett inledningsanförande vid konferensen. Vid konferensen deltog även representanter för bland annat konsumentverken i och . Konferensen resulterade i ett antal uppmaningar till exempel gällande att de nordiska länderna bör inta en ledande roll inom hållbarhetsfrågor, att produkters hållbarhetstid ska öka, att konsumenter ska få tydligare information och att det ska vara lättare och billigare att reparera produkter. Som uppföljning på konferensen valde utskottet att arbeta vidare med frågan kring kemikalier samt en möjlig utveckling av svanmärkningen. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Den konservativa gruppen lade fram ett medlemsförslag om en gemensam nordisk kraft i förhållandet EU och skogspolitiken. Bakgrunden till medlemsförslaget är skogsnäringens betydelse för de nordiska länderna. Skogsnäringen ger arbetstillfällen och är även av betydelse för energiproduktionen och den gröna omställningen. Skogen ses även som en avgörande faktor i att nå de miljö- och klimatmål som finns både på nationell nivå och på EU-nivå. Medlemsförslaget innebär stärkta nordiska ställningstaganden om skogen i relation till EU. Förslaget sändes ut på remiss till berörda parter och behandlades därefter vid utskottets sommarmöte. Förslaget resulterade i två rekommendationer om att arbeta för och driva på ett gemensamt nordiskt ställningstagande rörande skogsnäringar i förhållande till EU som godkändes av presidiet (rek. 21/2018/hållbart och rek. 22/2018/hållbart). Vid utskottets septembermöte diskuterades processen för utveckling av ett globalt om biodiversitet. ska internationella förhandlingar och aktiviteter hållas för att ta fram innehållet i det nya avtalet. Utskottet beslutade vid mötet att ge sekretariatet i uppdrag att utarbeta ett utskottsförslag om att säkra de ungas deltagande i processen samt att lyfta frågan om ungas deltagande i samband med samrådsmötet med miljöministrarna under sessionen. Rådet utfärdade en rekommendation om att anordna aktiviteter för att engagera de unga i framtagandet av ett globalt avtal om biodiversitet (rek. 32/2018/hållbart). Därtill utfärdades en rekommendation om att bör samarbeta med , Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) och UNR om utvecklandet av ett koncept för unga deltagande i utvecklingen av det globala avtalet om biodiversitet (rek. 33/2018). Utskottet behandlade ministerrådets budget vid sitt sommarmöte. Vid mötet konstaterades att utskottet önskade göra inspel om budgetmedel för att arbeta med frågorna kring hållbar bioenergi och ett ökat fokus på mikroplast, särskilt mikroplast och bildäck. Vid utskottets septembermöte i diskuterades långsiktiga budgetprioriteringar, och utskottet konstaterade att man inte hade några inspel till budgeten . Utskottet kommer att följa upp frågorna om rundabordssamtal om hållbar konsumtion, forskning om havsförsurning, plastpartiklar i dricksvattnet, etablering av en nordisk databas för havsmiljödata, en nordisk röst i för- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN handlingarna om om biodiversitet samt återvinningsstrategin. Därtill kommer utskottet att arbeta med frågor om hållbar konsumtion och produktion, klimatsmart byggande, en nordisk röst i förhållande till FN- avtalet om biologisk mångfald och deltagandet i klimattoppmötet COP 25. Utskottet kommer även att arbeta med Agenda 2030, särskilt hållbarhetsmål 14 Hav och resurser. Utskottet för kunskap och kultur i Utskottet för kunskap och kultur i behandlar frågor om kultur, litteratur, film och medier samt forskning och utbildning. Utskottet arbetar också med frågor som rör barn- och ungdomskultur, språksamarbete, idrott, folkbildning, vuxenundervisning samt civilsamhället och frivilligsektorns roll i våra demokratiska samhällen. Svenska medlemmar i utskottet var fram till valet (SD), (S), (S) och (M). Efter valet utsågs (SD), (S), (KD) och (V) till medlemmar i utskottet. (SD) var även utskottets vice ordförande. Utskottet för kunskap och kultur i har haft fem möten, och man har bland annat arbetat med ärenden som rör forskning, förebyggande folkhälsoarbete för att minska skolavhopp, geoblockering och sanktioner mot matchfixning. Övriga frågor som behandlats i utskottet har rört samarbete mellan folkhögskolor i , digitalisering i , litteraturfrågor, ömsesidigt erkännande av utbildning och yrkesmässiga kvalifikationer samt stöd för studenter i fara. Utskottet har även följt arbetet i EU på prioriterade områden, till exempel upphovsrätt och geoblockering, medier och språkfrågor och FN:s globala hållbarhetsmål har ingått i arbetet på relevanta områden. har utskottet haft möten med ministrar, sakkunniga, experter, frivilligorganisationer och andra nordiska organisationer för att inhämta information och kunskap inom aktuella områden. har utskottet bland annat träffat representanter från Nordiska ministerrådets sekretariat för utbildning, Røros folkhögskola, Hof kulturcenter, Nordiska folkhögskolerådet och på (). Utskottet har också deltagit i möten med och haft dialogmöten med minister för högre utbildning och forskning, , samt kulturminister . Årets sommarmöte/studieresa förlades till i . I informerades utskottet bland annat om kommunens arbete med att marknadsföra världsarvet som en attraktiv destination. I samband med sommarmötet besöktes även yrkeshögskoleutbildningen Musikma- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN karna/och Naturum vid Skuleberget. tet fick också en orientering om hur man på Ådalsskolan i arbetar konstruktivt med digitalisering och hur man ser på den nya tekniken som en möjlighet och framgångsfaktor. Som brukligt hade utskottet för kunskap och kultur i en dialog med de nordiska kulturministrarna i samband med höstsession. mötet, där kulturministrarna från och deltog, diskuterades bland annat utskottets förslag om översättning av verken som vunnit litteraturpris, en översyn av samtliga fem priser samt förslaget om ett nordiskt tv-pris. Under mötet diskuterades även samverkansformerna mellan och , detta med anledning av att ett antal rekommendationer till ministerrådet bedömts vara alltför riktade mot enskilda konkreta projekt på kulturområdet för att kunna bifallas. nistrarnas sida framhölls att kultursatsningen Nordic Matters på Southbank Centre i , med syftet att främja nordisk kultur, fått en mycket positiv En ny liknande satsning planeras därför . som diskuterades rörde geoblockering, språkutvecklingen i och håll- barhetsmålen på kulturområdet. Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om möjligheterna att etablera en nordisk folkhögskola i alla nordiska länder. Förslaget syftade till att främja nordisk kultur och språk, nordiska traditioner och nordiskt samarbete. Inför den fortsatta behandlingen beslutade utskottet att skicka förslaget på remiss till bland annat Nordiska folkhögskolerådet, Biskops , i och . Remissinstanserna var eniga i att en harmonisering av reglerna för studiestöd när det gäller studier i annat nordiskt land borde utredas och att nätverksarbetet mellan folkhögskolorna i borde stärkas. Man ansåg dock att en nordisk folkhögskola i varje land inte är det bästa sättet att profilera bland folkhögskolorna. Utskottet beslutade därför att inte gå vidare med det ursprungliga förslaget, men att i samarbete med Nordiska folkhögskolerådet ta fram ett alternativt förslag om nordiskt folkhögskolesamarbete och rörlighet för studenter som vill studera i ett annat nordiskt land. antog vid temasessionen en rekommendation till om att utreda om det norska Students at Risk-programmet kan etableras i samtliga nordiska länder (rek. 11/2018/kultur). Rekommendationen grundade sig på ett medlemsförslag framlagt av Mittengruppen där man lyfte fram programmet Students at Risk som syftar till att ge utländska studenter som arbetar för demokratiutveckling och mänskliga rättigheter i länder med totalitära regimer möjlighet att fullfölja sina studier i . En utvärdering som genomfördes visade att programmet, som inleddes , fungerar 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN väl, och den norska regeringen har därför beslutat om en förlängning. I Nordiska ministerrådets svar på rekommendationen framfördes att denna fråga är av nationell karaktär och därför inte kan behandlas av för utbildning och forskning (MR-U). Utskottet beslutade därför att avskriva rekommendationen och i stället formulera en skriftlig fråga till , , och regeringar om ifall Students at Risk-programmet har diskuterats på regeringsnivå och om det finns ett intresse för att etablera ett liknande program i respektive land. Svar på frågan förväntades inkomma . Utskottet arbetade med ett medlemsförslag framlagt av Mittengruppen om en nordisk vision för samarbete inom forskning, vetenskap och högre utbildning. Mot bakgrund av att MR-U arbetar med ett nytt samarbetsprogram där denna fråga är inkluderad menade utskottet att förslaget behövde konkretiseras, exempelvis med koppling till det av finansierade Nordic Master-programmet som bl.a. syftar till att utveckla och underlätta samarbetet för universitet och högskolor i . Ut- skottet betonade även fördelarna med en samordning av forskningen som bedrivs i de nordiska länderna, till exempel via gemensamma doktorandprogram, och framhöll att detta ligger i linje med mål 4 i Agenda : att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla. Behandlingen av förslaget utmynnade i en rekommendation till att utreda möjligheterna att etablera ett nordiskt PhD-program (rek. 23/2018/kultur). tillsatte utskottet för kunskap och kultur i och utskottet för välfärd i en arbetsgrupp med uppdraget att utarbeta ett gemensamt utskottsförslag om förebyggande folkhälsoarbete för att minska skolavhopp. För att inhämta kunskap om vad som görs på området hade arbetsgruppen ett möte med inbjudna experter från Utdanningsdirektoratet i och Kommuner och Landsting (SKL). Mötet resulterade i ett förslag att arrangera ett rundabordssamtal med relevanta myndigheter och nationella utskott som arbetar med folkhälso- och undervisningsfrågor, med syftet att dela erfarenheter och få information om vad som sker tvärsektoriellt på nordisk nivå och att få ytterligare underlag till ett gemensamt utskottsförslag. Rundabordssamtalet anordnades i med deltagande av de nationella social- och hälsoutskotten och utbildningsutskotten i de nordiska länderna samt relevanta myndigheter, regioner, organisationer och experter. De båda utskotten avser att följa upp rundabordssamtalet och arbeta vidare med denna fråga . Utskottet gavs 2018 möjlighet att inkomma med synpunkter på Nordiska ministerrådets utkast till nytt samarbetsprogram för utbildning och forskning. Utskottet konstaterade att de nya skrivningarna, i jämförelse med det rådande programmet, alla har stöd i utskottets medlemsförslag, rekommendationer och prioriteringar. Det fanns dock ett antal teman som utskottet saknade och ville lyfta fram, däribland samarbete om data och statistik, internationellt samarbete, stärkt forskningspolitisk kunskapsdelning och erfarenhetsutväxling, 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN folkbildningens betydelse för det livslånga lärandet samt vikten av samarbete mellan forskare i . Utskottet påpekade också att det borde tydliggöras vilka aktörer på språkområdet man samarbetar med och att i Skolan borde synas i detta sammanhang. Ett medlemsförslag om ömsesidigt godkännande av utbildning och yrkes- mässiga kvalifikationer inom parallella arbetsområden översändes från utskottet för tillväxt och utveckling i till utskottet för kunskap och kultur för synpunkter. Utskottet konstaterade att frågan är prioriterad i både och och att det finns stora skillnader i godkännandet av yrkeskvalifikationer mellan de nordiska länderna, inte minst inom branschreglerade yrken. Utskottet förmedlade att man önskade se en större automatik i godkännandet av yrkesutbildningar och att det nordiska samarbetet behöver intensifieras. Utskottet ställde sig också bakom förslaget att utse byggbranschen för ett pilotprojekt, förutsatt att arbetsmarknadens par- ter står bakom förslaget. antog vid vårens temasession 2018 en rekommendation till om att stötta projektet from the Ice (rek. 12/2018/kultur). Utskottet för kunskap och kultur i menade i sitt betänkande över medlemsförslaget att det är viktigt att stödja filmproduktioner och samproduktioner av och med urfolk i de arktiska områdena. Projektet from the Ice – initierat av Internasjonalt Samisk Filminstitutt – är avsett att ge urfolksungdomar möjlighet att arbeta med digitala medier i det egna lokalsamhället genom att utbilda och finansiera unga filmskapare. för kultur (MR-K) välkomnade i sitt svar intresset för och dess urfolk, men hänvisade till de stödprogram som finns att söka på kulturområdet och framhöll den så kallade armlängdsprincipen när det gäller finansiering av olika projekt. Utskottet beklagade detta besked och övervägde olika uppföljande alternativ, däribland möjligheten att ta upp frågan för en principdiskussion vid det kommande samrådsmötet med kulturministrarna. Utskottet utarbetade ett utskottsförslag om en kulturpolitisk redogörelse, detta med anledning av att Nordiska ministerrådets nuvarande strategi för det nordiska kultursamarbetet löper ut och att en redogörelse därför kunde vara starten på en dialog mellan de nordiska kulturministrarna och utskottet för kunskap och kultur i om en framtida strategi. I förslaget identifierades ett antal frågeställningar som utskottet önskade få en beskrivning av: • det tvärsektoriella perspektivet • det internationella perspektivet • dialogen med kulturlivet • det nordiska språksamarbetet • de nordiska husen och instituten. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottsförslaget utmynnade i en rekommendation i vilken uppmanas att lämna en kulturpolitisk redogörelse, förslagsvis vid temasession 2019 (rek. 15/2018/kultur). gav ett positivt svar på rekommendationen, och man avser att lämna en kulturpolitisk redogörelse . antog 2017 en rekommendation till om en öronmärkt budgethöjning för översättningar av vinnare av två litteraturpriser. Bakgrunden var att mycket få av de vinnande verken översätts till de små språkområdena i , trots att ett av syftena med priserna är att öka kunskapen om den nordiska kulturgemenskapen. I ministerrådets svar framfördes bland annat att man arbetar brett med att främja nordisk litteratur, att det finns ett översättningsstöd att söka, men att förlagen alltid gör en marknadsmässig bedömning av om en bok ska översättas eller inte. Utskottet för kunskap och kultur i beslutade med anledning av svaret att föreslå en politisk dialog med de nordiska kulturministrarna om denna fråga. Dialogen, som hölls i samband med rådets session 2018, ledde dock inte fram till något beslut om en kompromiss att öronmärka en del av översättningsstödet till de små språkområdena. På önskemål från presidium inkom utskottet för kunskap och kultur med synpunkter på ett önskemål från författarföreningen om att kunna nominera meänkielispråkig skönlitteratur till två litteraturpriser. Utskottet framförde att ärendet krävde en grundlig utredning och att ett antal frågor behövde belysas. Dessa rörde bland annat nödvändiga stadgeändringar, konsekvenser av att öppna upp för fler minoritetsspråk i , budgetmässiga konsekvenser av administrations- och översättningskostnader och vilka beslut som låg till grund för att det samiska språkområdet kan nominera verk till litteraturpriserna. Utskottet menade också att bedömningskommittéerna för priserna bör involveras i en utredning av frågan. initierade en översyn av rådets samtliga priser i fråga om administration, finansiering, kommunikation, prisutdelning samt förslaget om ett nytt tv-pris. Utskottet för kunskap och kultur diskuterade, på önskemål från presidiet, genomlysningen. Utskottet menade att det finns utrymme för en ökad koordinering av priserna och man föreslog att en arbetsgrupp med uppdrag att titta på priserna ur alla olika aspekter kunde tillsättas. Utskottet föreslog även att en gemensam kommunikationsstrategi för priserna skulle tas fram och att ett eventuellt nytt tv-pris kräver en grundlig analys innan man tar ställning i frågan. Vid sessionen i presenterade en redogörelse för uppföljningen av den språkdeklaration som undertecknades av de nordiska utbildningsministrarna . Språkdeklarationen beskriver de långsiktiga språkpolitiska målen för olika samhällsbärande språk, och ansvaret för att följa upp deklarationen är nationellt. Utskottet för kunskap och kultur ställde sig bakom de insatser som görs på nordisk och nationell nivå för att följa upp målsättningarna i deklarationen, men pekade på behovet av en övergripande undersökning av språkförståelsen i . 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN stora rapporten på detta område presenterades 2005 och visade på en tillbaka- gång i människors förmåga att förstå varandra i de nordiska länderna. Den socialdemokratiska gruppen framlade ett medlemsförslag om ömsesidigt erkännande av sanktioner mot matchfixning.