frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — AA bifogade till sin anmälan en skrivelse från med nedanstående innehåll: är en grupp som bildades via Facebook 2014. Föreningen (gruppen) agiterar för gruppen pedagoger/förskollärare inom förskolan. De har en rad krav på t.ex. max antal barn i smågrupp (12), att specialpedago- ger ska anställas vid varje förskola och att förskollärare ska vara befriade från ett antal arbetsuppgifter av mer praktisk natur. Den personal som deltar i det s k förskoleupproret har på sig trö- jor eller T-shirts med texten ””. har fått ett antal frågor från förskolechefer och HR-chefer i stadsdelarna. Den personal som bär tröjorna med texten ”” framför ett politiskt budskap, en missnöjesyttring som vänder sig mot arbetsgiva- 2 0 1 9 /2 0 J O1 OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T ska arbetstagaren utföra sina arbetsuppgifter. För- äldrar och andra personalgrupper hamnar i en besvärlig situation som är svår att bemöta. Klädsel på arbetstid ska inte vara ett hinder i mötet med de viär till för. Ingen ska påtvingas ett budskap och förskolan ska vara en trygg och neutral arbetsplats. Vi råder därför förskolechefer att inte tillåta personal att bära t-shirts eller andra tröjor med texten ”” på arbetstid och inte heller tillåta affischering om på arbetsplatsen. För kännedom är ovanstående ställningstagande avstämt med arbets- rättssektionen vid Kommuner och Landsting, SKL. CCoch DD framförde i en gemensam anmälan som kom in till JO klagomål mot med anledning av att kommunens förskoleperso- nal inte tillåtits att under arbetstid bära knappar med logotyp och texten ”STOPP färre barn NU! De uppgav att stadens agerande strider mot personalens yttrandefrihet. Till anmälan bifogades en skrivelse från med nedan- stående innehåll: Vi har fått signaler från flera förskoleområden att personal trots tillsägelser av förskolechef bär t-shirt eller nål med ””. Arbetsgivarens hållning är följande: Den personal som bär tröjor eller pins med texten ”” framför ett politiskt budskap, en missnöjesyttring som vänder sig mot ar- betsgivaren. ska arbetstagaren utföra sina arbetsuppgif- ter. Föräldrar och andra personalgrupper hamnar i en besvärlig situation som är svår att bemöta. Klädsel på arbetstid ska inte vara ett hinder i mötet med de vi är till för. Ingen ska påtvingas ett budskap och förskolan ska vara en trygg och neutral plats. arbetsrättsjurister råder därför förskolecheferna att inte tillåta personal att bära t-shirts eller andra tröjor med texten ”För- skoleupproret” på arbetstid och inte heller tillåta affischering om ”Försko- leupproret” på arbetsplatsen. Se bifogat dokument av HR-direktör och för- handlingschef i . Varje medarbetare behöver få veta att arbetsgivaren ser allvarligt på att bära t-shirt eller pins med budskapet ”förskoleupproret” och att konsekven- sen för den enskilde blir kännbar. Skulle personal trots tydlig uppmaning från förskolechef fortsätta bära t-shirts eller pins med detta budskap ska medarbetaren stängas av utan lön enligt AB §10 moment 1 – Förseelser m.m. Skulle detta bli aktuellt vänd dig till din HR-specialist för stöd och rådgivning. JO uppmanade Kommunstyrelsen i att lämna upplysningar om och yttra sig över det som anförts i anmälningarna. Kommunstyrelsens majoritet beslutade att som sitt remissvar lämna följande yttrande till JO: inkom ett antal frågor från förskolechefer och Hr-chefer i stadsdelarna till i kring användandet OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2019/20 JO1 av tröjor med texten ””. Både föräldrar och övriga medar- betare hade ställt frågor kring om det var okej att bära sådana tröjor på ar- betsplatsen. bedömning var att medarbetare inte ska ha på sig tröjor med opinionsbildande budskap på arbetstid. Efter samråd med Kommuner och Landstings arbetsrättssektion beslutade att råda förskolecheferna i staden att inte tillåta personal att bära t-shirts eller andra tröjor med texten ”Förskole- upproret” på arbetstid och inte heller tillåta affischering om ”Förskoleupp- roret” på arbetsplatsen. Efter att rådet om tröjorna nått stadsdelarna framkom att medarbetare på ett antal förskolor använde knappar med texten ”STOPP färre barn NU!”, i något fall hade medarbetare nekat att ta av sig knappen efter uppmaning från förskolechefen. gjorde , i en enskild rådgivning, bedömningen att även dessa knappar omfattas av ar- betsgivarens möjlighet att begränsa uttrycket av opinionsbildande budskap på arbetstid. Vidare gjordes bedömningen att i de fall medarbetare efter uppmaning inte tar av sig tröjan eller knapparna kan de stängas av från arbete utan lön enligt kollektivavtalet Allmänna bestämmelser § 10 moment I – Förseelser m.m.Detta råd gavs via hr-specialist till en områdeschef i stadsdelen östra . I ett senare meddelande från områdeschefen till förskolechefer i stads- delen östra framgår att om en medarbetare trots tydlig uppmaning från förskolechef fortsätter bära t-shirts eller pins skall medarbetaren stängas av utan lön enligt kollektivavtalet Allmänna bestämmelser § 10 mo- ment I Förseelser m.m. Detta mail ligger sedermera till grund för att några förskolechefer i samtal uppmanar sina medarbetare att ta av sig knappar med hänvisning till risken att bli avstängd. meddelade i mail till hr-cheferna i att eventuella avstängningar eller disciplinpåföljder inte får beslutas om innan samråd skett med . Förvalt- ningarna uppmanades att inte överreagera initialt utan börja med sam- tal/tillrättavisning. Det är värt att notera att ingen medarbetare har stängts av eller på annat sätt fått någon påföljd till följd av vare sig tröjor eller knappar med opi- nionsbildande budskap. Eftersom det är kommunstyrelsen som uppmanas att svara på remissen från JO och då bedömningarna har gjorts av svarar kom- munstyrelsen för alla tre anmälningarna. Stadsdelen östra har dock beretts tillfälle att lämna synpunkter på yttrandet. Hr-direktören och förhandlingschefen i , stadsdelsdirek- tören och hr-chefen i stadsdelen östra samt berörd (f.d.) områdes- chef har beretts tillfälle att lämna synpunkter på yttrandet. Varje medborgare är enligt 2 kap. 1 § regeringsformen gentemot det all- männa tillförsäkrad yttrandefrihet, definierad som frihet att i tal, skrift eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och käns- lor. Detta innebär bland annat att arbetsgivare inom den offentliga förvalt- ningen inte genom generella uttalanden eller genom kritik i enskilda fall får söka påverka arbetstagare i fråga om det sätt på vilket friheterna används. Yttrandefriheten kan dock inte utövas som helst som den enskilde väljer. JO har uttalat sig i frågan. JO 1993/94 s. 489 ff. Som arbetsgivare kan man fordra att brukarna av kommunens service inte får känna att de utsätts för påtryckningar och arbetsgivaren 2 0 1 9 /2 0 J O1 OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T måste kunna ställa krav på att arbetsuppgifterna fullgörs på arbetstid. Av JO:s beslut , dnr 1867-1997, framgår att den informa- tion som ges till föräldrar avseende skolans organisation måste vara byggd på objektivitet; läraren uppträder under arbetstid i sin yrkesroll och företrä- der därmed skolan. En lärare är emellertid oförhindrad att därutöver fram- hålla sin egen uppfattning i saken, men måste då noga skilja på uppgifter som är lämnade i tjänsten och sådant som utgör den personliga uppfatt- ningen. Av cirkulär 18:19 ”Politiska partier inom vård och äldreomsorg” utgiven av Kommuner och Landsting, sidan 3–4, framgår arbetsgivaror- ganisationens tolkning av lagregleringen kring politiska åsikter på arbets- tid. De anser bland annat att en brukare inte ska känna att de prackas på åsikter och att de ska känna sig trygga i att få samma behandling som alla andra, oavsett om de delar de åsikter som arbetstagaren har eller inte. En arbetstagares personliga uppfattning får inte färga av sig på eller påverka hur personalen uppträder i sitt arbete. Arbetstagare får inte använda sitt ar- bete som plattform för att sprida ett politiskt budskap. I tjänsten ska arbets- tagaren uppträda politiskt neutralt. Även när det gäller till exempel knappar på arbetskläderna är det arbetsgivaren som beslutar om hur de får användas, se bilaga 3 [här utesluten, JO:s anm.]. Enligt för de aktuella medarbetarna gällande kollektivavtalet Allmänna bestämmelser 17 § 10 moment 1 kan en medarbetare tillfälligt tas ur tjänst på grund av förseelse i arbetet. ska arbetstagaren avstå samt- liga avlöningsförmåner. Reglerna om meddelarfrihet finns bland annat i Tryckfrihetsförord- ningen och innebär att varje medborgare har rätt att lämna ut uppgifter till massmedia, med vissa undantag. Det är straffbart att efterforska källan till en uppgift som lämnats till massmedia. Skälen till Stads inställning Staden anser inte att medarbetarnas yttrandefrihet har begränsats på ett sätt som strider mot lagstiftningen, när det gäller förbudet mot tröjor eller knap- par på kläderna med opinionsbildande budskap på arbetstid. Stadens be- dömning stöds av tidigare uttalanden från JO samt den tolkning av lagstift- ningen som görs av Kommuner och Landsting. Organisationen ”” består av pedagoger i förskolan som kämpar för bättre förutsättningar i förskolan. Kampanjen ”STOPP Färre barn NU!” riktar sig också mot förskolans organisation. Båda dessa kam- panjer visar på att förskolans verksamhet engagerar många och att det är viktigt med diskussion och att olika åsikter måste få brytas mot varandra i debatten. I denna debatt har medarbetare i givetvis rätt att uttrycka sina åsikter och känslor när det gäller förskolans verksamhet, både som privatpersoner och inom ramen för yrkesrollen. anser dock att en avgränsning måste göras mellan rätten till yttrandefrihet och de krav vi som arbetsgivare kan ställa på våra med- arbetare under arbetstid. Anledningen till att har beslutat att inte tillåta personal att bära tröjor med texten ”” eller knappar med texten ”STOPP färre barn NU!” är att medarbetare under ar- betstid ska utföra sina arbetsuppgifter, inte delta i opinionsbildande verk- samhet. En förskola ska överhuvudtaget inte vara en arena för opinionsbild- ning eller liknande. Eftersom syftet med kampanjerna är att skapa opinion och påverka människors uppfattning är risken vidare uppenbar att brukarna känner sig påtvingade ett budskap, något som JO har ansett att en offentlig arbetsgivare kan begränsa. Kampanjen ”” och knapparna med texten ”STOPP färre barn NU!” har skapat en oro bland föräldrar och andra yrkesgrupper, vilka hamnar i en besvärlig situation när de möter medarbetare som så tydligt tar ställning. Just de aktuella bud- skapen sänder vidare signaler som kan leda till att föräldrar inte känner sig OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2019/20 JO1 trygga med att lämna sina barn på förskolan, något som leder till uppenbara risker för brukarna. På arbetstid ska inte kläder eller andra opinionsbildande uttryck vara ett hinder i mötet med dem vi är till för. En förskola ska vara en neutral och oberoende plats där man bedriver omsorg och verksamhet för barn. Föräldrar och barn ska kunna känna sig helt trygga med att få samma behandling som alla andra, oavsett om de delar de åsikter som med- arbetaren har eller inte. Givetvis har medarbetare rätt att uttrycka sin per- sonliga uppfattning om förskolans verksamhet även på arbetstid, men det är då väldigt viktigt att det tydligt framgår att det just är den personliga uppfattningen som förmedlas i kommunikationen med brukarna. När det gäller tröjor med texten ”” eller ”STOPP färre barn NU!” är det omöjligt för brukarna att veta om budskapen är förskolans officiella eller om det är medarbetarens rent privata åsikter som ligger bakom använ- dandet. Denna situation skapar en osäkerhet för brukarna. Kampanjen ”” är en, såvitt känt, fristående organisa- tion som driver en specifik yrkesgrupps frågor. Kampanjen har en rad krav på hur förskolans verksamhet behöver förändras. Knapparna med texten ”STOPP färre barn NU!” riktar sig också mot förskolans verksamhet. Gö- teborgs Stad anser att de önskemål och krav på förbättringar som medarbe- tarna har inom en verksamhet bör bedrivas i enlighet med det samverkans- avtal som vi som stad har tecknat med många av de aktuella medarbetarnas fackliga organisation, . I är vi för en tidig och regelbunden dialog där medarbetarnas åsikter och idéer tas tillvara vid såväl arbetsplatsträffar som i samverkansgrupper där arbetsgivare och ar- betstagarorganisationerna möts. Samverkan vilar ytterst på lagen om med- bestämmande i arbetslivet, vilket är det regelverk som utgör ramen för de fackliga organisationernas rättigheter till påverkan. I detta sammanhang kan det även nämnas att andra fackliga organisationer har hört av sig till och uttryckt att de ställer sig frågande till ”Förskoleuppro- ret” på arbetstid. När det gäller frågan om en medarbetare som inte tar av sig sin tröja eller knapp efter att det blivit påtalat skulle kunna stängas av, stämmer det att vi som arbetsgivare skulle kunna se det som en förseelse i arbetet enligt gäl- lande kollektivavtal. Ytterst skulle en sådan situation kunna leda till av- stängning utan lön. vill dock understryka att ingen medar- betare fått någon sådan påföljd och att har uppmanat förvaltningarna att inte överreagera initialt utan försöka komma fram sam- talsvägen i första hand. Den sista frågan staden avser att beröra är den om skulle ha åsidosatt medarbetares rätt till meddelarfrihet. Staden anser inte att vi på något sätt har försökt hindra någon medarbetare från att använda sig av sin meddelarfrihet. Anmälarna har heller inte utvecklat sin syn på vilket sätt skulle ha åsidosatt denna rättighet. Därmed lämnar vi den frågan. Sammantaget anser att vi gjort en svår men välmotive- rad avvägning mellan medarbetarnas yttrandefrihet och vad kan kräva som arbetsgivare. Stads bedömning är därför att ytt- randefriheten inte begränsats i strid med lagstiftningen. AA, BB, CC och DD kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: Av 2 kap. 1 § regeringsformen (RF) framgår att varje medborgare är tillförsäk- rad yttrandefrihet gentemot det allmänna, dvs. en frihet att i tal, skrift eller bild, eller på annat sätt, meddela upplysningar och uttrycka tankar, åsikter och 2 0 1 9 /2 0 J O1 OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Enligt 2 kap. 20 § RF får yttrandefriheten begränsas genom lag i den utsträckning som medges i 21–24 §§. Det skydd för yttrandefriheten som RF anger är ett skydd mot ”det all- männa”. Skyddet innebär att en myndighet inte får ingripa vare sig formellt eller informellt mot en anställd vid myndigheten för att han eller hon använt sig av sin grundlagsskyddade rätt att ge uttryck för sin uppfattning. En myn- dighet får inte heller försöka motarbeta att den anställde använder sig av sina rättigheter eller, genom generella uttalanden eller kritik i enskilda fall, försöka påverka arbetstagaren i fråga om det sätt på vilket denne utnyttjar sin yttrande- frihet. JO har som en särskild uppgift att utöva tillsyn över att medborgarnas grund- läggande fri- och rättigheter respekteras i den offentliga verksamheten. Det framgår av 3 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. JO utreder emellertid som regel inte klagomål som gäller förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det beror på att det finns en särskild ordning för hur sådana tvister ska lösas. Detta sker genom fackliga förhandlingar eller i sista hand enligt bestämmelserna i lagen (1974:371) om rättegången i arbets- tvister. Min granskning i de här ärendena har därför inriktats på hur stadens råd till förskolecheferna att inte tillåta personal att bära tröjor med texten ”Försko- leupproret” eller knappar med texten ”STOPP färre barn NU! ” förhåller sig till yttrandefriheten. Av utredningen framgår att skickade ut skrivelser till kommunens förskolechefer med bl.a. nedanstående innehåll: Den personal som bär tröjor eller pins med texten ”” fram- för ett politiskt budskap, en missnöjesyttring som vänder sig mot arbetsgi- varen. ska arbetstagaren utföra sina arbetsuppgifter. För- äldrar och andra personalgrupper hamnar i en besvärlig situation som är svår att bemöta. Klädsel på arbetstid ska inte vara ett hinder i mötet med de viär till för. Ingen ska påtvingas ett budskap och förskolan ska vara en trygg och neutral arbetsplats. I sitt remissvar till JO anser kommunen att förbudet mot att bära tröjorna och knapparna inte utgör en otillåten begränsning av yttrandefriheten. Kommunen har förklarat sitt ställningstagande med att de aktuella kampanjerna engagerar många och att medarbetarna givetvis har rätt att uttrycka sina åsikter och käns- lor när det gäller förskolans verksamhet, både som privatpersoner och inom ramen för sin yrkesroll, men att en avgränsning måste göras mellan yttrande- friheten och arbetsgivarens rätt att ställa krav under arbetstid. Under arbetstid ska förskolepersonalen utföra sina arbetsuppgifter och inte delta i opinions- bildande verksamhet. Det finns enligt kommunen också en risk för att brukarna känner sig påtvingade ett budskap som kan leda till att föräldrarna inte känner sig trygga med att lämna sina barn på förskolan. Jag vill med anledning av vad kommunen framfört inledningsvis under- stryka att yttrandefriheten innebär att offentligt anställda har rätt att uttrycka sin personliga uppfattning om arbetsgivarens verksamhet även på arbetstid (se t.ex. JO 1993/94 s. 489, dnr 1148-1992 och 1853-1992 samt JO:s beslut med dnr 6024-2017). Yttrandefriheten är emellertid inte abso- lut. Det kan finnas begränsningar i lag, t.ex. att uppgifter omfattas av sekretess OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Det är vidare, som kom- munen också påtalar, inte självklart att en anställd kan utnyttja rättigheten . En arbetsgivare måste kunna ställa krav på att arbetsuppgifterna fullgörs även om det innebär en faktisk begränsning av de anställdas möjlig- heter att använda sin yttrandefrihet (se JO 1993/94 s. 496, dnr 3903- 1992). I dessa fall är det fråga om personalens rätt att utnyttja sin yttrandefrihet genom att på arbetsplatsen bära tröjor eller knappar med ett visst textinnehåll. Jag konstaterar inledningsvis att budskapen på tröjorna och knapparna inte stri- der mot någon lag. Textinnehållet liksom den omständigheten att förskoleper- sonalen, såvitt framkommit, utför arbetet i sina privata kläder ger vidare intryck av att budskapen utgör personalens privata åsikter. Det finns ingen utredning som visar att bärandet av tröjorna och knapparna haft någon negativ inverkan på verksamheten. Mot denna bakgrund finner jag inte att haft fog för sina re- striktioner när det gäller personalens klädsel. Stadens agerande har därmed ut- gjort en kränkning av personalens grundlagsfästa yttrandefrihet. Jag är kritisk till detta. Det som i övrigt har kommit fram ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Ifrågasatt ingripande mot en banderoll på ett studentflak (Dnr 6852-2018) Beslutet i korthet: Elever på en gymnasieskola monterade en banderoll på ett studentflak. Banderollen hade texten ”#Metoo för kvinnor som försökt ligga sig till framgång men misslyckats”. En lärare på skolan ansåg att ban- derollen inte var förenlig med skolans värdegrund och beordrade eleverna att ta ned den. Frågan i JO:s ärende är om det var förenligt med elevernas yttrandefrihet. Texten på banderollen hade orsakat en hätsk stämning mot klassen, och det fanns en oro för klassens trygghet. Enligt JO får det därmed anses klart att det fanns en konkret risk för att banderollen skulle ha orsakat ordnings- störningar på skolan. JO har därför ingen invändning mot att skolan beord- rade eleverna att ta ned banderollen. Initiativet och JO:s remiss I JO:s ärende med dnr 3845-2018 anmäldes Upplands-Brogymnasiet för att skolan hade förbjudit elever att ha en banderoll med ett visst innehåll på sitt studentflak. Anmälaren hänvisade till en artikel i , i vilken bl.a. rektorn på Upplands-Brogymnasiet uttalade sig om det inträffade. JO uppmärksammade även ett uttalande på Upplands-Brogymnasiets webb- plats om den aktuella händelsen. Enligt uttalandet ansågs texten på banderollen vara mycket kränkande och strida mot allt som skolan står för. 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T att eleverna skulle få skriftliga varningar eftersom deras agerande stred mot skolans värdegrund och störde tryggheten och studieron på skolan. Frågan om en skola kan förbjuda elever att använda en banderoll med ett visst budskap är i grunden en fråga om yttrandefrihet. Jag beslutade att utreda frågan inom ramen för ett initiativärende mot i kommun, varvid anmälningsärendet (dnr 3845- 2018) skrevs av. Nämnden uppmanades att lämna upplysningar om och yttra sig över följande: a)Angående förbudet: Vem beslutade om förbudet? Vilka överväganden gjor- des i samband med beslutet? Vad omfattade förbudet (dvs. gällde det bara på skolområdet eller även sedan studentflaket lämnat skolområdet)? b)Angående eventuella varningar: Tilldelades eleverna varningar? Vilka överväganden gjordes i sådant fall i samband med detta och hur formulera- des varningarna? Nämnden beslutade att lämna utbildningskontorets ytt- rande (med underyttranden från Upplands-Brogymnasiets rektor och den be- rörda mentorn) som sitt eget till JO. Yttrandet hade följande innehåll: Utbildningskontorets beskrivning och bedömning av händelse Utbildningskontoret besvarar frågorna enligt den ordning som framgår av promemorian. a)Angående förbudet: Vem beslutade om förbudet? Vilka övervä- ganden gjordes i samband med beslutet? Vad omfattade förbudet (dvs. gällde det bara på skolområdet eller även sedan studentfla- ket lämnat skolområdet)? hade eleverna omröstning om vad som skulle stå på en bande- roll på ett studentflak. hade lärarna studentlunch tillsam- mans med eleverna och då kom det fram vad som stod på banderollen. Men- torn ansåg att banderollen inte var förenlig med skolans värdegrund och bad eleverna att ta ner banderollen. Därefter följde ett samtal med klassen om banderollen i förhållande till skolans värdegrund. Elevernas förståelse för mentorns agerande ökade och var alla elever eniga om att banderollen skulle plockas ner. informerade skolledning om sitt agerande kring händelsen, se redogörelse i bilaga 1. b)Angående eventuella varningar: Tilldelades eleverna varningar? Vilka överväganden gjordes i sådant fall i samband med detta och hur formulerades varningarna? Eleverna tilldelades inte några skriftliga varningar. Vid en samlad bedöm- ning kom skolan fram till att det inte fanns skäl att ge varningar och Utbild- ningskontoret delar den slutsatsen. Se rektors redogörelse i bilaga 2. Utbildningskontoret har uppmärksammat skolans rektor om den felakt- iga informationen på skolans webb, som JO hänvisar till, varpå den infor- mationen har tagits bort. OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Utbildningskontoret kan i efterhand konstatera att det var olämpligt att gå ut i media med informationen om att eleverna skulle få varningar innan skolan var säker på att det var befogat att ge skriftliga varningar. Däremot finns en förståelse för att skolans rektor utsattes för ett hårt tryck från all- mänhet, media, elever och dess vårdnadshavare samt personal och behövde uttala sig om situationen innan frågan var helt utredd. Sammanfattningsvis delar Utbildningskontoret den beskrivning som skolans rektor och berörd ger och står därmed bakom skolans han- tering av situationen kring banderollen.