frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — Alla ärenden om personlig assistans kommer dock inte att kunna avgöras inom en sådan tidsperiod. Jag har pekat på ett antal faktorer som inverkar . För att en längre handläggningstid ska anses godtagbar måste det föreligga omständigheter som kan motivera tidsutdräkten. Förklar- ingsbördan bör här ligga på nämnden; dvs. om ett beslut inte har fattats trots att det i efterhand kan konstateras att det fanns förut- sättningar för detta, bör det kunna krävas att nämnden förklarar vad det berott på. En handläggningstid om exempelvis sju–kan alltså vara god- tagbar i ett ärende som den i ett annat ärende måste bedömas vara alltför lång. Avgörande för bedömningen är som nämnts förhållandena i det enskilda fallet. Är det t.ex. fråga om ett komplext ärende där en rad utrednings- åtgärder varit nödvändiga kan en utredningstid om sju–vara nöd- vändig. Är det i stället fråga om ett ärende av relativt enkel beskaffenhet som dragit ut till följd av att nämnden inte drivit utredningen framåt kan någon annan bedömning inte göras än att handläggningen varit bristfällig. För att en handläggningstid som överstiger sju–ska kunna god- tas krävs typiskt sett att det varit fråga om ett ärende där en mer omfattande utredning varit nödvändig. Vidare krävs att nämnden har bedrivit ett aktivt utredningsarbete. Inom ramen för undersökningen har jag noterat ett fåtal ärenden där handläggningstiden uppgått till . Enligt min mening ska den enskilde inte behöva vänta så länge på ett beslut i sitt ärende annat än i mycket speciella undantagsfall. Vidare vill jag kort beröra vad som kommit fram om att vissa nämnder fat- tade tillfälliga beslut om att förlänga en pågående insats i form av personlig assistans som nämnden utredde en ansökan. Om den enskilde kommer in med en ansökan om personlig assistans innan en pågående insats löper ut hinner nämnden inte utreda ansökan och fatta ett beslut . Att nämnden i en sådan situation fattar ett till- fälligt beslut om att förlänga insatsen är till fördel för 2 0 1 9 /2 0 J O1 ST Ö D O C H S E R V I C E T I L L V I S S A F U N K T IO N S H I N D R AD E (LSS) den enskilde, som annars skulle stå utan insats. Jag vill i sammanhanget peka på att den ansökan som nämnden utreder kan gälla ett större antal timmar per- sonlig assistans än den pågående insatsen. Den enskilde har då ett särskilt stort intresse av att få ansökan prövad av nämnden utan onödigt dröjsmål. Det får naturligtvis inte förekomma att en nämnd använder sig av tillfälliga beslut för att genomföra utredningen av en ansökan om personlig assistans mindre skynd- samt. Vid undersökningen noterades vissa brister i dokumentationen i ärendena. Ett hembesök är en sådan åtgärd som naturligtvis bör dokumenteras i den enskildes journal utan dröjsmål. Att händelser och åtgärder dokumenteras löpande är en förutsättning för att handläggningen av ärendet ska kunna fortsätta om den ansvarige handläggaren av något skäl är frånvarande eller har slutat sin anställning. Den handläggare som ska ta över ärendet måste av journalen kunna utläsa vad som har skett i ärendet och bedöma vad som är nästa steg i handläggningen. Dokumentationen gör det också möjligt för en ansvarig chef att följa ärendena och upptäcka ären- den där handläggningen inte drivs framåt tillräckligt aktivt. Bestämmelser i nya förvaltningslagen Jag vill avslutningsvis beröra ett par bestämmelser i den nya förvaltningslagen. Bestämmelserna syftar till att stärka enskildas möjligheter att få en effektiv prövning av sitt ärende om ett slutligt avgörande uppehålls oskäligt länge (prop. 2016/17:180 s. 105 f). I 11 § förvaltningslagen finns nu en skyldighet för myndigheten att under- rätta en part om att myndigheten bedömer att avgörandet i partens ärende kom- mer att bli väsentligt försenat. I underrättelsen ska myndigheten redovisa an- ledningen till förseningen. Det är inte möjligt att generellt uttala sig om vad som är en väsentlig försening eftersom det beror på omständigheterna i det en- skilda fallet. Vidare finns nu enligt 12 § förvaltningslagen en möjlighet för en part att föra talan om långsam handläggning, s.k. dröjsmålstalan. Om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Myndighetens prövning får begäras av part under ärendets hand- läggning. från den dag då en sådan begäran kom in ska myn- digheten antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett beslut om att avslå en begäran om att ärendet ska avgöras får överklagas till den domstol eller förvaltningsmyndighet som är behörig att pröva ett överkla- gande av avgörandet i ärendet. Bestämmelsen syftar till att påskynda det slut- liga avgörandet. 2 0 1 9 /2 0 J O1 Förvaltningslagens krav på motivering av ett avslagsbeslut rörande en ansökan om forskningsbidrag (Dnr 8358-2018) Beslutet i korthet: för medicin och hälsa inom Vetenskapsrå- det avslog en ansökan om forskningsbidrag. Beslutet saknade uppgifter om vilka föreskrifter myndigheten hade tillämpat och vilka omständigheter som hade varit avgörande för myndighetens ställningstagande. Sammantaget uppfyllde inte beslutet de krav på motivering som framgår av förvaltnings- lagen. får kritik för den bristfälliga motiveringen. AAklagade i en anmälan till JO på med anledning av handläggningen av en ansökan om forskningsbidrag. Han uppgav bl.a. att ett beslut om avslag, daterat , saknade en fullständig motivering. JO tog del av ärendeblad och handlingar i ärende med dnr 2018-03235. JO begärde därefter att skulle lämna upplysningar om och yttra sig över det som AA hade framfört om myndighetens skyldighet att mo- tivera sina avslagsbeslut i ärenden som rör forskningsbidrag. Det skulle särskilt framgå hur utformningen av beslutet förhöll sig till be- stämmelsen i 32 § förvaltningslagen (2017:900). (stf generaldirektören) lämnade följande remissvar (bila- gor här utelämnade): beredning av ansökningar och beslut om forskningsmedel inom medicin och hälsa Enligt 1 § förordning (2009:975) med instruktion för ska myndigheten ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. I 8 § instruktionen anges vilka ämnesråd, råd och kommittéer som finns vid och att myn- digheten bestämmer i vilka ärenden inom respektive vetenskapsområde som ämnesråden, råden och kommittéerna ges rätt att besluta om fördelning av forskningsmedel. har bestämt att för medicin och hälsa ska besluta om fördelning av medel till forskning inom medicin och hälsa. bereddes 930 stycken ansökningar om olika slags pro- jektbidrag inom forskningsområdet varav 251 stycken av dessa beviljades. 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G för medicin och hälsas beslut i ärenden som rör fördelning av forskningsmedel baseras på granskningar som utförs av beredningsgrupper. Beredningsgrupperna sammanfattar slutsatserna av sina granskningar i ytt- randen och prioriteringslistor. Beredningsgrupperna består av aktiva forskare som har i uppgift att be- döma inkomna ansökningar utifrån vetenskaplig kvalitet och sökandens kompetens. utbildar och informerar beredningsgrupperna om hur bedömningen ska genomföras och vilka riktlinjer som gäller. Arbetet i beredningsgrupperna inom medicin och hälsa sker med stöd av en särskild beredningshandbok som har tagits fram för utlysningar av forsk- ningsmedel som sker inom området. riktar sig pri- märt till beredningsgruppernas ledamöter men är även allmänt tillgänglig via webbplats. Av beredningshandboken för medicin och hälsa 2018 framgår bl.a. föl- jande i fråga om förfarandet vid beredningen av ansökningar. Vid beredningen av ansökningar inom medicin och hälsa används ett tvåstegsförfarande med sållning som syftar till att möjliggöra för bered- ningsgrupperna att koncentrera arbetet på ansökningar med hög vetenskap- lig kvalitet som har en rimlig chans att beviljas forskningsmedel av Veten- skapsrådet. Det första beredningssteget består i att ledamöterna i beredningsgruppen läser, betygsätter, rangordnar och lämnar skriftliga kommentarer över samt- liga ansökningar efter fastlagda kriterier. Efter att alla ansökningar betyg- satts och rangordnats vägs de individuella rangordningarna samman till en gemensam preliminär prioriteringsordning. Baserat på denna prioriterings- ordning föreslår ordföranden i beredningsgruppen vilka ansökningar som ska sållas. De ansökningar som föreslås för sållning är de som ledamöterna vid sin individuella bedömning varit enade om håller en lägre kvalitet än övriga ansökningar. Hela beredningsgruppen enas sedan om ett förslag till vilka ansökningar som bör sållas och vilket slutbetyg dessa ansökningar ska få. I det andra steget av förfarandet behandlas de ansökningar som inte har sållats i det första steget. De återstående ansökningarna läses av samtliga ledamöter i beredningsgruppen. Vid ett beredningsgruppsmöte presenterar en ledamot respektive ansökan för övriga i gruppen. Beredningsgruppen diskuterar därefter ansökan och enas om en gemensam, slutlig bedömning. Beredningsgruppens gemensamma bedömning, inklusive hur respektive ansökan står sig i konkurrens med övriga ansökningar sammanfattas i skriftliga yttranden och en prioriteringsordning. Yttranden som avser ansökningar som sållats i det första steget innehål- ler ett sammanfattande betyg och ett standardyttrande, samt i vissa fall ut- lysningsspecifika betyg. Yttranden som avser ansökningar som har gått vi- dare till det andra beredningssteget innehåller betyg avseende samtliga be- dömningskriterier och ett individuellt yttrande. för medicin och hälsas beslut om fördelning av forskningsme- del fattas vid rådssammanträden. Till grund för ämnesrådets beslut ligger typiskt sett yttranden från den beredningsgrupp som har haft i uppgift att granska ansökningarna samt en av beredningsgruppen framtagen priorite- ringsordning. beslut antecknas i ett sammanträdesprotokoll. Till ämnes- rådets beslut läggs en bilaga med en prioriteringsordning som anger vilka ansökningar som beviljas respektive avslås. Av prioriteringsordningen framgår även de betyg som ansökningarna tilldelats av ämnesrådet. UT B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 0 1 9 /2 0 J O1 När ämnesrådet har fattat sitt beslut får sökanden en underrättelse via e- post och ett beslutsmeddelande i ansökningssystem Prisma. Beslutsmeddelandet är standardiserat och innehåller bland annat upplysningar om beslutets innehåll och uppgift om vilket ämnesråd som fattat beslutet. som beslutsmeddelandet tillgängliggörs publice- ras ett yttrande från den beredningsgrupp vars granskning legat till grund för ämnesrådets ställningstagande och myndighetens beslut, även det i Ve- tenskapsrådets ansökningssystem Prisma. Eventuella frågor om hur ansökningar har bedömts hanteras enligt bered- ningshandboken för medicin och hälsa 2018 av personal. Alla önskemål om förtydliganden hanteras av ansvarig huvudsekreterare i samråd med berörd beredningsgruppsordförande och forskningssekrete- rare. Beredningen av den aktuella ansökan AAgav in den i anmälan aktuella ansökan om forsk- ningsbidrag till . Ansökan gavs in inom ramen utlysning Bidrag för utveckling av metoder för ersättning, begränsning och/eller förfining av djurförsök enligt 3R. Ansökan bereddes i en särskild beredningsgrupp, MH-3R, som bestod av sju ledamöter med specialistkompetens inom området. Ansökan granskades av fem stycken ledamöter. Beredningsgruppen fann vid sin granskning att ansökan skulle sållas i det första beredningsste- get och redovisade sitt ställningstagande i ett skriftligt yttrande. Yttrandet innehöll två övergripande sifferbetyg avseende ansökans vetenskapliga kvalitet respektive relevans för den aktuella utlysningen. I yttrandet fanns även beskrivningar av de olika sifferbetygens innebörd, beredningsförfa- randet samt en upplysning om att ansökan inte gått vidare till den andra granskningsfasen. för medicin och hälsa beslutade om finan- siering av projektbidrag enligt ett förslag till prioriteringsordning som tagits fram av beredningsgruppen MH-3R. Av prioriteringsordningen, som lades som en bilaga till ämnesrådets beslutsprotokoll, framgick att rådet genom beslutet avslog AA:s ansökan. lade de betyg som AA:s ansö- kan fått av MH-3R till grund för sitt beslut. tillgängliggjordes en underrättelse om beslutet och yttrandet från beredningsgruppen MH-3R för AA i an- sökningssystem Prisma. Av beslutsunderrättelsen framgick att Vetenskaps- rådet beslutat att avslå ansökan om bidrag samt att den aktuella beslutsin- stansen var för medicin och hälsa. Efterföljande korrespondens med AA Efter att AA underrättats om beslut inkom han med ett antal skrivelser till myndigheten. I skrivelserna framhöll AA bl.a. att han önskade en förtydligande motivering av beslutet att avslå hans ansökan. lämnade kompletterande förtydli- ganden till AA gällande skälen för de betyg från beredningsgruppen som låg till grund för ämnesrådets beslut. 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G Motiveringsskyldigheten enligt förvaltningslagen gäller inte enbart för överklagbara beslut utan även för vissa beslut som enligt uttryckligt förbud inte får överklagas och som meddelas av en förvaltningsmyndighet som första och sista instans (se prop. 2016/17:180 s. 321). Någon grund för att utelämna motivering vid tilldelning av forskningsbidrag har inte tagits in förvaltningslag. Det sagda innebär att beslut att avslå en ansökan om forskningsmedel ska innehålla en klargörande motivering, trots att ett så- dant beslut enligt 28 § myndighetens instruktion omfattas av ett uttryckligt överklagandeförbud. motivering ska ange vilka föreskrif- ter som har tillämpats och vilka omständigheter som har varit avgörande för myndighetens ställningstagande. Beslutsmotiveringen i det aktuella fallet Beslutet att avslå AA:s ansökan utformades i enlighet med de rutiner som gäller hos för medicin och hälsa i fråga om avslagsbeslut som fattas efter sållning. gör följande bedömning i fråga om hur det i ärendet aktuella beslutets innehåll förhåller sig till förvaltningslagens krav på be- slutsmotivering. för medicin och hälsas beslutsprotokoll saknar uppgifter om det författningsmässiga stödet för beslutet, d.v.s. om vilka föreskrifter som tillämpats. Av den bilaga som lagts till protokollet framgår att AA:s ansö- kan granskats av beredningsgruppen MH-3R samt vilka betyg ansökan till- delats. Det framgår dock inte av protokollet eller bilagan vilka omständig- heter, d.v.s. fakta, som varit avgörande för ämnesrådets ställningstagande. I samband med att underrättade AA om ämnesrådets beslut tillgängliggjordes yttrandet från beredningsgruppen MH-3R för ho- nom i myndighetens ansökningssystem. Av yttrandet framgår de betyg som angetts i bilagan till ämnesrådets beslutsprotokoll. Yttrandet i övrigt inne- håller emellertid inte några uppgifter om vilka omständigheter som legat till grund för ämnesrådets beslut. kan med detta konstatera att beslutet inte innehåller de uppgifter som förvaltningslagens krav på klargörande motivering förutsät- ter. Med anledning av vad som framkommit kommer att se över hur ämnesrådsbeslut kan utformas för att tillgodose förvaltningslagens krav på angivande av vilka föreskrifter som har tillämpats. kommer även vidta åtgärder för att säkerställa att de omständigheter som är avgörande för myndighetens ställningstagande anges vid avslagsbeslut som fattas efter sållning. avser slutligen att se över hur ämnesrådsbeslut kan ut- formas för att tydliggöra vad som utgjort ämnesrådets egna skäl för beslutet samt hur hänvisningar till yttranden från beredningsgrupper ska göras i de fall innehåll i sådana yttranden utgör rådets egna beslutsskäl. Att beslut om att avslå en ansökan om forskningsmedel ska innehålla en klargörande motivering innebär att myndigheten inte ska lämna en sådan motivering i efterhand som avses i 32 § tredje stycket för- valtningslagen. Det utesluter dock enligt mening inte att ytterligare förtydliganden gällande beslut kan, och i vissa fall ska lämnas inom ramen för den serviceskyldighet som åligger myndigheten enligt 6 § förvaltningslagen. anser att de kompletterande UT B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 20 1 9 /2 0 J O1 förtydliganden som myndigheten lämnat till AA varit nödvändiga för att fullgöra denna serviceskyldighet. AA fick möjlighet att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: trädde en ny förvaltningslag (2017:900), FL, i kraft som ersatte förvaltningslag. Skyldigheten för förvaltningsmyndigheter att moti- vera sina beslut framgår numera av 32 § FL. Paragrafen motsvarar delvis 20 § förvaltningslag. Enligt 32 § FL ska ett beslut som kan antas påverka någons situation på ett inte obetydligt sätt innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppen- bart obehövligt. En sådan motivering ska innehålla uppgifter om vilka före- skrifter som har tillämpats och vilka omständigheter som har varit avgörande för myndighetens ställningstagande. En motivering får helt eller delvis utelämnas, om 1.beslutet gäller anställning av någon, 2.ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver att beslutet meddelas ome- delbart, 3.det är nödvändigt med hänsyn till rikets säkerhet, skyddet för enskildas per- sonliga eller ekonomiska förhållanden eller något annat jämförbart förhål- lande, eller 4.beslutet gäller meddelande av föreskrifter som avses i 8 kap. regeringsfor- men. Om motiveringen har utelämnats enligt andra stycket 1, 2 eller 3 ska myndig- heten om möjligt ge en motivering i efterhand, om någon enskild begär det och det behövs för att han eller hon ska kunna ta till vara sin rätt. Förvaltningslagens krav på motivering gäller sådana beslut som kan antas påverka någons situation på ett inte obetydligt sätt. Uttrycket påverka någons situation tar sikte på beslutets faktiska verkningar, främst i förhållande till nå- gons personliga eller ekonomiska situation. Det i grunden avgörande är beslu- tets faktiska verkningar utifrån en objektiv bedömning. Det är alltså inte fråga om en subjektiv tolkning av om omständigheterna i det enskilda fallet är sådana att kravet på påverkan ska anses uppfyllt (se prop. 2016/17:180 s. 321). Motiveringsskyldigheten enligt huvudregeln gäller inte enbart myndighe- tens slutliga beslut eller interimistiska beslut under förfarandet som rör sakfrå- gan. Jämfört med 20 § förvaltningslag innebär bestämmelsen en ut- ökning till att formellt gälla alla beslut under handläggningen som har faktiska verkningar för den enskilde. Kravet på motivering gäller även för beslut som inte är överklagbara. Motiveringsskyldigheten innebär att myndigheten måste ange de skäl som bestämt utgången i ärendet. Det krävs inte att myndigheten ingående redogör för sakförhållandena i ärendet eller för hur dessa bedömts. I uttrycket klargörande ligger emellertid att skälen måste presenteras på ett så- dant sätt att de blir begripliga för den enskilde. Det innebär att myndigheterna 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G i sina beslut ska använda ett språk som är enkelt, korrekt och anpassat så att besluten kan bli begripliga för mottagarna (a. prop. 190–191 och 321). I paragrafens andra stycke regleras de särskilda undantagen från huvudre- geln om en obligatorisk motivering. förvaltningslag (20 § första stycket 2) fanns ett uttryckligt undantag för beslut om tilldelning av forsknings- bidrag. Enligt förarbetsuttalandena saknades det skäl för ett sådant undantag förvaltningslag (a. prop. s. 200). AAansökte om ett forskningsbidrag hos . Hans ansökan bereddes av en särskild beredningsgrupp. för medi- cin och hälsa avslog hans ansökan i ett protokollbeslut. lades en underrättelse om beslutet och ett yttrande från den aktuella beredningsgruppen ut i ansökningssystem. Av underrättelsen framgick att beslutat att avslå AA:s ansökan om bidrag samt att beslutet var fattat av för medicin och hälsa. Avslagsbeslutet kan antas ha påverkat AA:s situation på ett inte obetydligt sätt. Beslutet var inte av sådan karaktär att det var uppenbart obehövligt för myndigheten att lämna en motivering. Som framgår av svar till JO innehöll inte avslagsbeslutet eller de medföljande handlingarna någon sådan klargörande motivering som krävs enligt 32 § FL. Beslutet saknade upp- gifter om vilka föreskrifter myndigheten hade tillämpat och vilka omständig- heter som hade varit avgörande för myndighetens ställningstagande. Samman- taget uppfyllde inte beslutet de krav på motivering som framgår av förvalt- ningslagen. ska därför kritiseras för den bristfälliga moti- veringen. Vad som i övrigt har förekommit i ärendet ger inte anledning till någon åt- gärd eller något uttalande från min sida. 2 0 1 9 /2 0 J O1 Uttalanden om åtgärder vid en arbetsplatskontroll (Dnr 4476-2017) Beslutet i korthet: genomförde i sam- arbete med , och en arbetsplatskontroll på en byggarbetsplats i . Kontrollen var en samordnad Europolinsats för att stävja fusk på arbetsplatser. JO har granskat polisens åtgärder vid kontrollen. JO belyser i beslutet de svårigheter som kan finnas när flera myndigheter, med olika syften och befogenheter, ska samarbeta i en tillsynssituation. JO lyfter särskilt fram de problem som kan uppstå när sam- tidigt som man ska bistå andra myndigheter på plats också utför brottsutre- dande uppgifter och inre utlänningskontroller. JO betonar vikten av att Po- lismyndigheten håller isär uppgifterna och att de poliser som deltar känner till inom vilket regelverk de agerar och vilket utrymme för tvångsåtgärder som finns. trädde bestämmelser i kraft som ger rätt att självständigt inspektera arbetsplatser. De nya bestämmelserna mins- kar enligt JO:s bedömning inte risken för att polisens tillsynsbefogenheter blandas ihop med det som utgör brottsbekämpande arbete och annat polis- arbete. JO förutsätter att ser över sina rutiner för hur inspek- tioner ska genomföras enligt de nya reglerna och för dokumentationen av de åtgärder som vidtas i samband med en inspektion. inledde en förundersökning för brott mot utlänningslagen (20 kap. 3 och 5 §§). Dagen efter genomförde Polismyndig- heten, gränspolissektionen i polisregion , i samarbete med Arbets- miljöverket, och en arbetsplatskontroll på en byggarbetsplats i . Drygt 180 personer kontrollerades. En person greps för brukande av falsk urkund, nio personer omhändertogs av polisen med stöd av 11 § polislagen och fyra togs med till förhör. Kontrollen ingick i en Europolinsats och inspektioner gjordes på flera ställen i och syftade till att stävja fusk m.m. på arbetsplatser. I en anmälan till JO förde AA, som arbetade på byggarbetsplatsen, fram klago- mål mot och uppgav i huvudsak följande. Polisen hade spär- rat av området. Han och hans kollegor fick inte röra sig fritt. De fick stå på led och tvingades att identifiera sig och bli fotograferade med identitetskort. 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Polisen uppgav att det annars skulle hända ”jobbiga saker”. Han fick ingen in- formation om vad ingripandet handlade om och vad polisen skulle göra med fotografiet. Poliserna identifierade sig inte. uppmanades att yttra sig och att särskilt redogöra för den rättsliga grunden för och myndighetens syfte med att bereda sig tillträde till byggarbetsplatsen samt identifiera och fotografera personerna där. () yttrade sig efter att ha hämtat in uppgifter från gränspolisenheten och berörda befattningshavare. Av yttrandet framgick inledningsvis följande. Gränspolisenheten i region lämnade handräckning till enligt 7 kap. 5 § ar- betsmiljölagen i samband med att verket genomförde en arbetsplatskontroll på byggarbetsplatsen. genomförde inre utlännings- kontroller enligt 9 kap. 9 § utlänningslagen och fotograferade med stöd av 28 kap. 14 § . Gränspolisenheten uppgav följande om bakgrunden till arbetsplatskontrol- len och genomförandet av insatsen: Gränspolisenheten lämnade handräckning till Arbetsmil- jöverket vid en arbetsplatskontroll.