frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — JO:s utredning visar att bristfälliga rutiner och otillräckliga åtgärder hos och polisen, men även hos , tillsam- mans lett till att målet i tingsrätten avgjordes efter att åtal väcktes, samt till att den tilltalade under i stort sett hela var häktad i sin utevaro utan att åtgärder vidtogs för att verkställa häkt- ningsbeslutet. I beslutet anger JO vilka åtgärder polisen bör vidta för att verkställa ett beslut om utevarohäktning och vilka kontrollåtgärder domsto- len och åklagaren bör vidta tills ett sådant beslut verkställts. JO är mycket kritisk till att tingsrätten inte vidtog tillräckliga kontrollåt- gärder och till att stämning i målet utfärdades efter att stämningsansökan kom in till domstolen. Tingsrätten kritiseras också för att man inte säkerställde att polisen tagit emot häktningsbeslutet och för bristfällig dokumentation av kontakter med åklagaren. Polismyndig- heten kritiseras bl.a. för att man utöver en efterlysning inte vidtog några åt- gärder för att verkställa tingsrättens beslut om utevarohäktning. Det finns inte tillräcklig grund för att kritisera handläggning, men JO framhåller att alla myndigheter i rättskedjan har ett ansvar för att inom ramen för det uppdrag myndigheten har agera så att häktningsbeslut kan verkställas och huvudförhandling hållas inom skälig tid. inleddes en förundersökning med anledning av en polisanmälan om en våldtäkt. Sedan förundersökningen slutförts väckte åklagaren åtal. I stäm- ningsansökan, som kom in till , angavs en adress till den tilltalade. Enligt vad som framgår av tingsrättens dagbok vidtogs inga åtgärder i målet förrän då åklagaren begärde att den tilltalade, som var på fri fot, skulle häktas. Som särskilda häktningsskäl åbero- pade åklagaren flyktfara och s.k. obligatorisk häktning. En häktningsförhandling hölls utan att den tilltalade var närvarande. Vid häktningsförhandlingen kom det bl.a. fram att den tilltalade inte hade någon adress registrerad i statens personadressregister, att såväl poli- sens utredare som den offentliga försvararen haft svårt att få kontakt med ho- nom och att han begärt ut kopior av sina identitetshandlingar från gränspolisen i syfte att få resehandlingar för att kunna gifta sig i sitt hemland. Tingsrätten beslutade att häkta den tilltalade och angav som särskilda häktningsskäl de skäl som åklagaren åberopat. Enligt tingsrättens dagbok expedierades protokollet från häktningsförhand- lingen till åklagaren, den offentliga försvararen, polisen i och jourdom- stolen. Någon ytterligare notering eller handling som bekräftar att expediering PO L I S , Å K L A G A R E O C H T U L L skett finns inte hos tingsrätten. har inte någon notering om att häktningsprotokollet togs emot 2012, och den tilltalade efterlystes inte. Varken tingsrätten, polisen eller åklagaren vidtog därefter några åtgärder i ärendet förrän . Då hade kammaråklagaren tagit över ären- det och noterat att den tilltalade hade godkänt ett föreläggande om ordningsbot 2015. Hon kontaktade polisen och fick då veta att den tilltalade inte var efter- lyst. Åklagaren skickade protokollet från häktningsförhandlingen till polisen och begärde att den tilltalade skulle efterlysas. Polisen efterlyste den tilltalade . Några aktiva åtgärder för att söka efter den tilltalade vidtogs inte. Vid en målgenomgång konstaterade tingsrätten att stäm- ning inte hade utfärdats i målet. Genom en förfrågan till fick tingsrätten bl.a. uppgift om den tilltalades adress. Stämning utfärdades , och den tilltalade delgavs stämningen genom att underteckna ett delgivningskvitto . På delgivningskvittot hade han antecknat en gatuadress, ett telefonnummer och en e-postadress. Åklagaren förmedlade de kontaktuppgifter den tilltalade angett till polisen. frågade tingsrätten åklagaren om behovet av att den tilltalade var häktad i sin utevaro kvarstod och fick jakande svar. Några aktiva åtgärder för att söka efter den tilltalade vidtogs inte av polisen. Tingsrätten kallade till huvudförhandling . Den till- talade kom självmant till förhandlingen och tingsrätten upphävde häktningsbe- slutet . Tingsrätten frikände den tilltalade i en dom . fastställde tingsrättens dom . Med anledning av en artikel om ärendet i tidningen beslutade JO att i ett särskilt ärende utreda tings- rätts, och handläggning. (lagmannen ) yttrade sig efter att ha gett de befattningsha- vare som berörs av JO:s utredning tillfälle att lämna upplysningar. Tingsrätten hänvisade inledningsvis till följande redogörelse från tidigare chefsrådmannen : Kort bakgrund och redogörelse för målets handläggning vid tingsrätt [– – –] I samband med att åtal väcktes begärde åklagaren hos att målet skulle flyttas över till och målet kom där- med från att handläggas på tingsrätts dåvarande enhet 2. [– – –] Av tingsrätts dagboksblad framgår inte att det därefter vidtogs några åtgärder i målet förrän i samband med att åklagaren kom in till tingsrätten med en begäran om att den misstänkte/tilltalade skulle häktas i sin utevaro. [– – –] I åklagarens häktningsframställan angavs […]att det saknades adress för den misstänkte. 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 PO L I S , Å K L A G A R E O C H T U L L Efter avslutad häktningsförhandling beslutade tingsrätten att den tilltalade skulle häktas eftersom han ansågs vara på sannolika skäl misstänkt för våldtäkt och de av åklagaren åberopade sär- skilda häktningsgrunderna ansågs föreligga. [– – –] I tingsrättens dagbok har domstolshandläggare an- tecknat att häktningsprotokollet expedierades till åklagaren, den offentlige försvararen, Nackapolisen och (gm Sö- dertörns tingsrätt). Målet har tagits upp på den redovisning av ej avgjorda brottmål i vilka åtal väckts som görs till tingsrättens , resp. […] varvid anmärkts att målet rör utevarohäktad och ännu inte gripen tilltalad. Av tingsrättens dagbok framgår att City åklagarkammare via telefon uppgett att polisen inte haft någon vetskap om att den tilltalade varit häktad i utevaro varvid åklagaren upplystes om att tingsrät- ten hade underrättat Nackapolisen samt att åklagaren också uppgett att polisen ”numera är underrättad”. tog tingsrätten in en utskrift av belastningsregisterut- drag beträffande den tilltalade av vilket framgår bl.a. att denne den 16 ok- tober 2015 hade lagförts genom att ha godkänt en ordningsbot avseende en trafikförseelse. Dagen efter, , tillskrev tingsrätten Migra- tionsverket med begäran om specifika uppgifter för delgivning enligt del- givningslagen och senare svarade via mejl föl- jande. Den person n(i) hänvisar till är hos registrerad som NNmed födelsedatum 19XXXXXX. registrerat efternamn är XX. Det telefonnummer som har registrerat är 076- XXXXXX och registrerad adress är XXXXX. I ett ärende om verkstäl- lighetshinder som ett ombud lämnade in har denna adress angetts, dock med tillägget Co/XX, XX. är ansvarig myndighet för verkställigheten av utvisningsbeslutet. har inte fått några uppgifter om att personen ifråga har lämnat landet. NN har en bror i , YY med personnummer 19XXXXXX- XXXX. tillskrev tingsrätten via mejl polisen med fråga om huruvida protokoll från utevarohäktning mottagits. utfärdades och skickades stämning i målet till den tilltalade på den av Migrationsver- ket lämnade adressen varefter den tilltalade bekräftade att han tagit del av åtalet genom att underteckna ett delgivningskvitto, vilket kom in till tingsrätten . hade tingsrätten informerat åklagaren om att stäm- ning i målet av förbiseende inte hade utfärdats förrän och att upplyst om att den tilltalade troligtvis inte hade avvi- sats från utan fortfarande befann sig i landet. Tingsrätten förelade åklagaren om att inkomma med besked om målets fortsatta hand- läggning och om behov av utevarohäktning kvarstod. Åklagaren svarade och meddelade som sin uppfattning att den tilltalade alltjämt skulle vara häktad i sin utevaro. kallade tingsrätten till huvudförhandling den 21 sep- tember 2017; den tilltalade delgavs kallelsen och inställde sig . Vid huvudförhandlingen upphävde tingsrätten beslutet om utevarohäktning och dom meddelades … . Enligt de rutiner som tingsrätten tillämpar, och även tillämpade vid den här aktuella tiden, sker handläggningen i första hand utifrån vad som följer av PO L I S , Å K L A G A R E O C H T U L L lag och , vilket innebär i huvudsak följande. Utfärdande av stämning i brottmål Stämning ska utfärdas skyndsamt, senast inom , och tingsrätten strävar alltid efter att med att stämning utfärdas också kalla till huvudförhandling. För det fall det inte går att kalla till huvudförhandling i samband med att stämning utfärdas, ska stämning innehålla ett bevisföre- läggande, s.k. bevisstämning. Härvid beaktar tingsrätten givetvis de sär- skilda bestämmelser som gäller s.k. förtursmål eller mål som eljest ska handläggas skyndsamt. Bevakning och uppföljning av att nödvändiga handläggningsåtgärder har vidtagits i ett mål efter att åtal har väckts Som ovan redogjorts för ska efter att åtal väckts stämning utfärdas skynd- samt och senast inom , oavsett om det rör sig om stämning med kallelse eller s.k. bevisstämning. I samband därmed förs målet upp på en bevakningslista varvid målet med jämna mellanrum bevakas på sedvanligt sätt. Expediering av ett beslut att häkta någon i hans eller hennes utevaro Då tingsrätten har beslutat att häkta någon som inte varit närvarande under- rättas genast i det polisdistrikt där den häktade senast haft sitt hemvist eller där den häktade senast vistades om häktningsbeslutet. för tingsrättens beslut i det här målet att utevarohäkta den tilltalade, hade denne senast haft sin hemvist på ort i polisdistrikt. Bevakning av uppföljning av mål där tingsrätten har beslutat att häkta någon i hans eller hennes utevaro I de fall utevarohäktning förekommer bevakas målen, framför allt med av- seende på preskription, enligt vad som gäller enligt punkt 15 i tingsrättens arbetsordning. Kontakt ska också tas med i första hand åklagare för att efterhöra vad som händer i polisärendet. Mitt agerande under målets handläggning Enligt tingsrättens arbetsordning som gällde då det här aktuella målet bör- jade handläggas vid var enhetscheferna på respektive all- män enhet beredningsansvarig för sin enhets brottmål. Övriga domare på enheten fattade beslut om beredningsåtgärder i brottmål som de utsetts att vid förhandling vara ordförande i. Övriga domare beslutade också om er- forderliga beredningsåtgärder vid de tider då enhetschefen var upptagen av annat arbete på tingsrätten eller inte var i tjänst. Jag kan inte påminna mig att jag har varit direkt engagerad i några hand- läggningsåtgärder beträffande det här målet under den inledande fasen. Däremot har jag i anledning av det här yttrandet varit i kontakt med dom- stolshandläggare som tjänstgjorde på enheten vid den aktuella tiden och mycket talar för att det förekommit underhandskontakter med vederbö- rande åklagare om bl.a. den tilltalades adressuppgifter och att det fanns an- ledning befara att denne hade lämnat landet samt att åklagaren avsåg att ge in en begäran om utevarohäktning. Ytterligare en omständighet som talar för att det har förhållit sig på det sättet är att [det] på ett åtgärdsblad […] i akten finns ett förslag från domstolshandläggare om att stämning ska 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 PO L I S , Å K L A G A R E O C H T U L L utfärdas, [det framgår] däremot inte att det förslaget passerat någon domare för godkännande. Vidare finns det enligt min mening ingen anledning att ifrågasätta det som antecknats i dagboken om att häktningsprotokollet expedierats till bland andra polisen [i] . Som ovan redogjorts för kom aktuellt brottmål att redovisas till lagmannen (per resp. ) varvid anmärktes att målet rörde utevarohäktad och ännu inte gripen tilltalad. Det var jag som avdelningschef som lämnade den re- dovisningen till lagmannen. Inför redovisningen konstaterade jag att åtal var väckt och att den tilltalade var häktad i sin utevaro men ännu inte gripen. Den här kontrollen avsåg i första hand preskriptionsfrågan och syftade till att undvika att en person frihetsberövas för brott som kan vara preskriberat. Tingsrätten lämnade därefter följande redogörelse: Utöver vad som framgår av CC:s yttrande kan följande tilläggas. Stämning utfärdas normalt sett , , efter att ansökan om stämning inkommit från åklagaren. Bevisstämning är ovanligt. Om den tilltalade undanhåller sig kan, som i det aktuella fallet, frågan om häktning i den tilltalades utevaro uppkomma. I normalfallet uppkommer dock frågan om utevarohäktning först efter det att åtal väckts och det upp- står svårigheter att delge stämningsansökan. Många domstolshandläggare, men inte alla, har efter förordnande från chefsrådmannen (delegerat från lagmannen) behörighet att besluta om stämning i brottmål. Om en domstolshandläggare saknar behörighet att be- sluta om stämning kan denne vända sig till en behörig domstolshandläggare eller domare för beslut. Ett beslut om stämning dokumenteras inte i dom- stolarnas målhanteringssystem annat än indirekt, genom att det på dagboksbladet dokumenteras när stämning skickas till den tilltalade. Då an- tecknas följande: ”Stämning med kallelse skickat…”. I målen har funnits ett åtgärdsblad där en domstolshandläggare signerar ett förslag och behörig person signerar att åtgärden ska vidtas. Åtgärdsbladen fanns tills vi gick över till digital beredning. Alla mål där beslut fattats om tvångsmedel (inklusive häktning i ute- varo) förs upp och bevakas. Bevakningarna synliggörs för avdelningens medarbetare genom att information om målet, häktningsdatum, beslutad åtalstid, ansvarig domare och handläggande domstolshandläggare, anteck- nas på en avdelningsgemensam whiteboardtavla. Anteckningen på tavlan görs i samband med att beslut om tvångsmedel har fattats. Bevakningsda- tum läggs även in i , som ytterligare en kontrollfunktion. I samband med tingsrättens halvårsvisa målgenomgång gås bl.a. avdel- ningarnas mål med utevarohäktade igenom. I dessa mål, samt i övriga mål som på något sätt väntar på utredning eller komplettering, ska kontakt tas med åklagare eller polis för att se om någon åtgärd vidtagits från deras sida eller om något kan göras från tingsrättens sida. Handläggarna utgår från den i målet tillgängliga informationen, t.ex. uppgifter från åklagaren om var den tilltalade befinner sig, kontrollerar preskriptionsdatum och kontaktar däref- ter åklagaren för att höra efter om någon ny information framkommit. Där- efter ska bevakningsdatum flyttas fram. Vid den aktuella tidpunkten doku- menterades inte underhandskontakten med åklagaren, utan kontakten togs vanligtvis direkt från den enskilda handläggaren till åklagaren via e-post. sker kontakten med åklagaren via e-skick, genom att handlingar skickas direkt från till verksamhets- stöd. E-skick innebär att all kontakt numera dokumenteras. Allmänt sett ska de åtgärder som vidtas numera alltid antecknas i målets dagboksblad och bevakningsdatum flyttas fram först efter besked från åklagare/part. PO L I S , Å K L A G A R E O C H T U L L Tingsrätten har övergått till digital beredning av mål och ärenden på de allmänna avdelningarna. Hanteringen innebär bl.a. att åtgärdsförslag, såsom att utfärda stämning, skickas per e-post från en gemensam handläggarbrevlåda till en domarbrevlåda. Ett åtgärdsförslag, som i det aktuella målet att utfärda stämning, blir synligt för alla domare på avdelningen och minskar risken för att förslaget inte blir uppmärksammat och åtgärdat. Även om det i det aktuella målet inte rådde något tvivel om vilken do- mare som ansvarade för målet, har tingsrätten i den senaste arbetsordningen ytterligare förtydligat hur det s.k. 15 §-ansvaret, enligt 15 § förordningen med tingsrättsinstruktion, fördelas mellan domarna. , , hämtar jag in underlag från chefsrådmännen om avdelningarnas mål- och ärendestatus inom ramen för en målgenomgång. I målgenomgången listas, såvitt avser brottmål, samt- liga öppna mål som är äldre än . Den domare som är 15 §- ansvarig för målet ska sammanfatta orsaken till att målet ännu inte avgjorts och vilka åtgärder som planeras för att få målet avgjort. En kontroll ska göras av att målets s.k. statuspil i är uppdaterad samt att målet har ett pågående bevakningsdatum i . Målgenomgången rapporteras till mig genom en skriftlig rapport från chefsrådmannen. Rapporten följs upp med ett enskilt samtal mellan mig och chefsrådmannen, där ett urval av mål utan vidtagen åtgärd särskilt upp- märksammas. Jag kontrollerar särskilt vad som antecknats i rapporten i fråga om de mål som funnits med vid föregående målgenomgång. Chefsrådmannens agerande vid handläggningen av detta mål Utöver vad som framgår av CC:s yttrande kan följande tilläggas. I samband med målgenomgången tog en handläggare kontakt med åklagaren för att kontrollera om någon ny information om den tillta- lade hade framkommit. Denna underhandskontakt har inte dokumenterats, men är troligen det som föranlett telefonsamtalet från åklagaren den 8 no- vember 2016, där åklagaren upplyste om att polisen inte känt till häktnings- beslutet, men att polisen nu hade underrättats. Telefonsamtalet från åklaga- ren dokumenterades genom anteckning i dagboksbladet. Samtalet med åklagaren , särskilt uppgiften att polisen saknat kännedom om häktningsbeslutet, föranledde att chefsrådmannen och handläggarchefen inför målgenomgången gjorde en fördjupad målgenomgång och bladade igenom akten. Först upp- märksammades att stämning inte hade utfärdats. Så snart det uppmärksam- mades fattades beslut om stämning. I samband därmed togs det ut ett be- lastningsregisterutdrag av vilket framgick att det fanns ett föreläggande av ordningsbot varvid slutsatsen kunde dras att den tilltalade fortfarande befann sig i landet. Tingsrätten kontaktade , som uppgav en ny adress till den tilltalade. Stämning utfärdades och den tilltalade bekräftade delgivning av åtalet. Fråga om polisen mottagit proto- koll om utevarohäktning skickades till polisen. Något svar från polisen fick Åklagaren tillfrågades om målets handläggning varvid åklagaren vidhöll häktningsyrkandet och uppgav att den tilltalades kontaktuppgifter skulle skickas till polisen för åtgärd. I samband med att den tilltalade bekräftade delgivning av kallelse till huvudförhandling kontaktades polisen som fick nya kontaktuppgifter till 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 PO L I S , Å K L A G A R E O C H T U L L väcktes frågan om utevarohäktning på nytt. Enligt åklagaren kvarstod behovet. Lagmannens agerande vid handläggningen av detta mål Som framgår av CC:s yttrande har detta mål tagits upp vid målgenom- gången . Första gången målet togs upp var . Under anteckningar i mållistorna står det ”Utevarohäktad .” Vid genomgången har således anmärkts att målet rör utevarohäktad och att den tilltalade ännu inte har gripits. Jag kan inte påminna mig om att vi talat om detta mål särskilt men jag brukar alltid peka på vikten av att kon- takt ska tas med åklagare när har gått utan att något hänt i ett brott- mål. Det gäller särskilt om anteckningen varit densamma under flera års rapportering. Det förekommer att åklagare beslutar att lägga ner åtal för att någon misstänkt inte bedöms återvända till landet och att det misstänkta brottet preskriberas. Tingsrätten redovisade följande bedömning: Som framgår av CC:s yttrande har tingsrätten huvudsakligen agerat i enlig- het med sina rutiner. Av åtgärdsbladet framgår att en domstolshandläggare föreslagit att stämning ska utfärdas, men det framgår inte vem förslaget har lämnats till eller varför stämning inte kommit att utfärdas. Av protokollet från häktningsförhandlingen framgår att den tilltalade benämnts just som tilltalad och att det därmed hade uppmärksammats att åtal hade väckts. Tingsrätten borde givetvis ha utfärdat stämning skyndsamt efter att åtal väckts och detta oavsett om det fanns uppgift om att den tilltalade befann sig utomlands eller inte. En sådan åtgärd hade dock, med hänsyn till att tingsrätten inte hade någon adress till den tilltalade, inte i detta fall lett till att målet kunnat avgöras snabbare. Anledningen till att polisen saknat kännedom om häktningsbeslutet kän- ner jag inte till. Det finns dock ingen anledning att ifrågasätta anteckningen i händelser om att beslutet har expedierats till bl.a. polisen som beslutet fattades , i enlighet med tingsrättens rutiner. Be- slutet expedierades även till andra aktörer som fick beslutet och ingen för- sändelse kom i retur. Inte heller den omständigheten att den tilltalade för- blev häktad i sin utevaro gav mig anledning att misstänka att polisen saknade kännedom om beslutet. Att polisen inte har känt till be- slutet är inte heller något som har framkommit vid tingsrättens kontakter med åklagaren, vid de halvårsvisa målgenomgångarna, förrän i samband med målgenomgången . Tingsrätten har kon- trollerat att polisen, i enlighet med vad åklagaren uppgett, mottagit beslutet om häktning och har sett till att polisen har fått aktuella kontaktuppgifter till den tilltalade. Målet har bevakats och tagits upp i rapporter till lagmannen . Det är beklagligt att de åtgärder som vidtagits för att försäkra sig om att målet drivs framåt inte har dokumenterats. Tingsrättens nya digitala be- redningssätt medför numera att samtliga handläggningsåtgärder blir doku- menterade och spårbara. Jag vill understryka att den bristande dokumenta- tionen inte innebär att tingsrätten skulle ha glömt bort målet, vilket påstås i den artikel som ligger till grund för JO:s initiativärende. Sammantaget bör, enligt min mening, inte tingsrättens handläggning föranleda kritik. () yttrade sig efter att ha gett de befattningshavare som berörs av JO:s utredning tillfälle att lämna upplysningar. PO L I S , Å K L A G A R E O C H T U L L lämnade följande redogörelse för myndighetens rutiner för att verkställa ett beslut att häkta någon i hans eller hennes utevaro: Polisregion har ingen regional rutin vad gäller efterlysning med anledning av brott och verkställande av beslut om häktning i utevaro. Re- spektive polisområde har upprättat egna rutiner. De polisområden som be- rörs av förevarande ärende är polisområde syd och polisområde . Gemensamt för är att personefterlysningar registreras i efterlysningsregister (Nepu). När en efterlysning regi- strerats är den sökbar genom personnummer eller samordningsnummer via polisens multifråga (PMF), vilken poliser i yttre tjänst har tillgång till i sina mobiltelefoner. Genom en slagning i PMF ser man alltså om aktuell person är efterlyst och skälet för efterlysningen (till exempel utevarohäktning). På detta sätt kan personen påträffas i till exempel en passkontroll eller trafik- kontroll. Det område som 2012 utgjorde polismästardistrikt utgör del av polisområde syd. Häktningsprotokoll från domstol avseende häktade i utevaro inkommer per fax alternativt säker e-post under kontorstid till gruppchefen för handräckningsgruppen och under icke kontorstid till stationsbefälet. Denna rutin har stämts av med domstolarna inom polisregion upptag- ningsområde. Mottagaren, det vill säga gruppchefen alternativt stationsbe- fälet, beslutar om efterlysning och registrerar efterlysningen i Nepu samt upprättar ärende i ärendehanteringssystem () och di- arieför den inkommande handlingen. Vidare hantering, till exempel aktivt eftersök av den efterlysta personen, ankommer på ärendets handläggare. Om beslutet om häktning är fattat i ett ärende i vilket förundersökning pågår är det handläggaren i det ärendet som ansvarar för uppföljning av efterlys- ningen och eventuella åtgärder. Finns det inte något pågående kriminal- ärende ansvarar den som diariefört den inkommande handlingen för upp- följning och eventuella åtgärder. I brådskande fall på icke kontorstid an- kommer det på stationsbefälet att vidta nödvändiga åtgärder. För det fall det finns till exempel adressuppgifter till den efterlyste ska handräckningsgruppen meddelas för eventuella åtgärder. Genom att ett ärende har upprättats i kan man se om adressuppgifter under tid uppda- teras i folkbokföringsregistret.