frsrdg · H604RR1 · 2019-02-20 00:00:00 — Därutöver har vi tagit initiativ till att öka omfattningen och höja kvaliteten i samarbeten mellan revisionsmyndigheter, vilket syftar till kapacitetsutveckling. publicerar en uppföljningsrapport över det internationella utvecklingssamarbetet. Den senaste rapporten publicerades och baseras på de utvärderingar som gjorts av samarbetsprojekten sedan den förra resultatrapporten publicerades . Utvärderingarna visar att framsteg görs. hade vid ingången av 2018 nyttjat en anslagskredit om av biståndsanslaget. Inriktningen 2018 var att återbetala anslagskrediten och att gå ur 2018 utan att nyttja någon kredit. Yttre faktorer såsom samarbetspartnernas förutsättningar medför svårigheter att helt styra vilken verksamhet som kommer att genomföras. har i det närmaste nått ambitionen vad gäller verksamhetens volym 2018 och gick ur 2018 med ett anslagssparande på . Tabell 17 Nettokostnader för internationellt utvecklingssamarbete –2018 (tkr) 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 18 Redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete –2018 Årligt samråd hölls med Sida . Riksrevisorerna har med stöd av väsentlighetskriteriet valt att liksom regeringens myndigheter redovisa kompetensförsörjning enligt 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. I detta avsnitt redovisas de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål och utföra uppdrag. Här redovisas även personalstatistik samt genomförda aktiviteter för att ytterligare förbättra arbetsmiljön. Likt föregående år har rekrytering varit en central del i arbete med kompetensförsörjning. I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. tog myndigheten fram en kompetensförsörjningsstrategi –2022. Vidare påbörjades en inventering för att se vilken typ av utbildning som ska erbjudas till chefer och medarbetare gemensamt. och arbetstagarorganisationerna har träffat ett lokalt kollektivavtal om samverkan för som genomfördes , detta i syfte att öka delaktigheten, utveckla verksamheten och bidra till en god arbetsmiljö. genomfördes även tre enkätundersökningar för att få en nulägesbild av arbetsmiljön. Sammanställningen av svaren från de mätningarna visar att medarbetarindex ligger på 3,7–3,8 på en femgradig skala. Totalt hade 331 tillsvidare- eller visstidsanställda per den 31 december 2018.18 Utöver anställda i tjänst var 15 personer tjänstlediga vid årets utgång. Av de 316 anställda i tjänst arbetade 21 personer vid kontoret i och 20 personer vid kontoret i . Medelåldern för kvinnor var och för män . Detta är i linje med myndigheter under regeringen där medelåldern var , för både kvinnor och män19. Könsfördelningen inom har varit kvinnor och män. I jämförelse med statistik är det något högre andel kvinnor än för myndigheter under regeringen.20 19Den offentliga sektorn i korthet 2018, Statskontoret 20Arbetsgivarverkets statistik anger kvinnor och män. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 19 Antal anställda i tjänst per I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. Det är dock fortfarande en utmaning att attrahera erfarna revisorer till den årliga revisionen, speciellt revisorer med it-kompetens. har färre årliga revisorer anställts än vad som hade varit önskvärt. När vi söker såväl erfarna som mindre erfarna medarbetare till effektivitetsrevisionen får vi i allmänhet ett stort antal ansökningar från personer som vi kan anställa. har myndigheten haft en viss fördel av andra myndigheters omlokalisering till annan ort i och med att kompetensen inom vissa ämnesområden, som varit svår att rekrytera, sökt sig till . Tabell 20 Könsfördelning av antal anställda i tjänst per Tabell 21 Antal chefer fördelat på kvinnor och män24 Personalomsättningen var i genomsnitt 2018. Det är något högre än personalomsättningen för myndigheter under regeringen som 2017 låg på 12 procent.25 Personalomsättningen har varit högre inom stödverksamheten jämfört . Inom stödverksamheten anställdes också fler i jämförelse med föregående år. 25Den offentliga sektorn i korthet 2018, Statskontoret. Tabell 22 Personalförändring, 2016–2018 (antal) Tabell 23 Personalomsättning per –201828 Avdelningen för årlig revision har myndigheten tagit fram en kompetensförsörjningsstrategi –2022. Syftet med kompetensförsörjningsstrategin är att verksamheten ska ha mål och en struktur för att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla den kompetens som krävs för att nå verksamhetens mål och utföra uppdrag. En del i strategin är att genomföra inventeringar av kompetensbehov, så kallade kompetensförsörjningsplaner, . Syftet med kompetensinventeringen är att säkerställa att rätt kompetens finns i förhållande till uppdraget. har deltagit i arbetsmarknadsdagar i syfte att profilera sig som en potentiell arbetsplats för studenter och nyutexaminerade kandidater. Vidare har praktikanter tagits emot för att dels synliggöra som en attraktiv arbetsgivare, dels möjliggöra för studenter att få en arbetslivsförankring under sin studietid. 26År 2018 redovisas tjänstlediga och entledigade separat. 27Antal entledigade har korrigerats jmf årsredovisningen . 28År 2018 beräknas omsättning: (antal nyanställda samt antal entledigande/2) dividerat med medel antal anställda enligt definition av personalrörlighet. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING har deltagit i mätningar av Attraktiv Arbetsgivarindex. Rapporten baseras på 241 organisationer, från såväl privat som offentlig sektor. placerar sig på plats 22 av 241 medverkande organisationer. Då siffrorna speglar arbetsvillkoren ur ett medarbetarperspektiv och visar hur attraktiv arbetsgivaren är jämfört med andra organisationer och företag tyder detta på goda möjligheter att attrahera nya medarbetare. inleddes ett arbete med att utveckla myndighetens värdegrund i syfte att etablera en god förvaltningskultur och ta fram en vägledning för hur statsanställda agerar men också hur svåra situationer hanteras liksom dilemman som kan uppstå. Dilemmadiskussioner är en viktig komponent i det här arbetet, och myndighetens medarbetare har genomfört sådana samtal. Dessutom togs ett antal dilemman som är specifika för fram . Vidare har värdegrundsfrågor tagits upp i medarbetarsamtal, medarbetarundersökning och avgångssamtal. planeras ett arbete med att utveckla värdeorden för att tydliggöra hur de kan användas för vägledning i praktiken. ska också medarbetarpolicyn- och etikregeln uppdateras. Samtliga chefer genomgår en utbildning i ledarskapsmodellen Ut- vecklande ledarskap. Målsättningen med programmet är att deltagarna ska utveckla sitt ledarskap och därigenom utveckla medarbetarna. Utöver utbildningen finns både individuella och gemensamma insatser såsom individuell chefscoachning och gemensamma chefsforum. påbörjades en inventering för att se vilken typ av gemensam utbildning som ska erbjudas till chefer och medarbetare. Inriktningen är att en bättre samordning ska finnas på myndigheten för att effektivisera och erbjuda likvärdig utbildning till samtliga medarbetare och chefer inom myndigheten. Tio olika kurser gavs inom effektivitetsrevisionen , två i extern regi och åtta i intern regi. Merparten har varit metodkurser, med både kvalitativ och kvantitativ inriktning. Arbete med att utveckla kurser i revisionsmetodik och revisionsnära frågor har fortsatt och resulterat i flera nya kurser, till exempel kursen Att granska regeringen och som getts vid ett flertal tillfällen och nått många medarbetare. Utbildning har genomförts för de medarbetare som medverkar som experter i det internationella utvecklingssamarbetet. Bland annat genomfördes en utbildning i att planera och genomföra utbildning och coachning i samarbete med , en halvdag om resemedicin samt att några medarbetare genomgick Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps säkerhetskurs för medelriskländer. gavs 17 kurser inom det femåriga utbildningsprogram som anordnar inom årlig revision. Syftet är att säkerställa att revisorerna har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revision inom statlig verksamhet. Revisorsprovet genomfördes i samarbete med . godkändes 10 av 14 revisorer som genomförde provet, 2017 godkändes 1 av 4 revisorer och 2016 godkändes 6 av 9 revisorer som genomförde provet. och arbetstagarorganisationerna har träffat ett lokalt kollektivavtal om samverkan för . Syftet är att skapa ett arbetssätt som ger förutsättningar för delaktighet och engagemang hos alla medarbetare att utveckla verksamheten och att bidra till en god arbetsmiljö. Som komplement till medarbetarundersökningen som genomfördes genomförde tre mindre enkätundersökningar för att regelbundet få en nulägesbild av arbetsmiljön. Sammanställningen av svaren från de tre mätningarna visar att medarbetarindex ligger på 3,7–3,8 på en femgradig skala. fortsätter arbetet med resultaten samt nya uppföljningar i liknande format. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING Sjukfrånvaron ökade något sedan föregående år, främst inom kategorin , för både kvinnor och män. Den ligger dock i linje med övriga statsförvaltningen. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar var sjukfrånvaron i staten 2017.29 tidsanvändningsstatistik30 visar en sjukfrånvaro på . genomför rehabiliteringsutredningar utifrån de regelverk som finns för rehabilitering. har man tagit fram rutiner för att fånga upp ohälsa. Chefer ska genomföra hälsosamtal med samtliga medarbetare som är sjukfrånvarande ett visst antal tillfällen för att stämma av hälsoläge och om eventuella åtgärder behöver vidtas. 29Sjukfrånvaro 1990–2017 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. Sjukfrånvaron mäts här i procent av den tid som de anställda skulle ha arbetat under mätveckan om de inte varit sjuka. 30Tidsanvändningsstatistik 2017, . av tillgänglig arbetstid. Tabell 24 Sjukfrånvaro i procent av total ordinarie arbetstid 2016–2018 Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser: Andelen långtidssjuka () Andelen långtidssjuka av total ordinarie arbetstid Sammanställning över väsentliga uppgifter Avgiftsintäkter som inte disponeras anslagsdirektiv*** Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 *Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet. **Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 261 tkr. ***Avser beräknade avgiftsintäkter för offentligrättslig verksamhet (årlig revision). 2018/19:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Medel som tillförts statens budget från upp- Medel som erhållits från statens budget för Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kortfristiga fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande Kortfristiga skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Redovisning mot anslag (tkr) Anslagskrediten för anslaget 1:15 uppgår till 9 892 tkr och för anslaget 1:5 till 1 500 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision redovisning följer god redovisningssed och lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndig- heter, förkortad BEA-lagen. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med för- ordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt Ekonomi- styrningsverkets föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Undantag från kostnadsmässig anslagsredovisning tillämpas utgiftsmässig anslagsavräkning vid avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension i enlighet med finansutskottets betän- kande 2013/14:FiU35. Vid avräkning mot anslaget på utgiftsmässig grund uppstår en periodiseringseffekt som påverkar årets kapitalförändring. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska Riksre- visionen ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas efter den tid som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en timtaxa som följer av lönenivån för dem som granskar. Ersättning för direkta kostnader för kon- sulter, resor och liknande vidarefaktureras separat. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av personalsammansättningen inom den årliga revisionens team, det vill säga revisionsobjekten ska belastas med likvärdiga resekostnader oav- sett var i landet de är lokaliserade. har valt att redovisa nettokostnader i tabellerna om inget annat Nettokostnad är verksamhetens kostnader minus intäkter. anslag och intäkter från den årliga revisionen som redovisas mot inkomsttitel ingår däremot inte i verksamhetens nettokostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bi- stånd redovisas som transferering i resultaträkningen. dovisas i tabell 17 när det gäller kostnader för det internationella utvecklings- gemensamma kostnader fördelas i redovisningen mellan de fyra verksamhetsgrenarna. har två typer av gemensamma kostnader, myndighetsgemensamma och verksamhetsgemensamma kostnader. Myndighetsgemensamma kostnader avser myndighetsövergripande kostnader, såsom kostnader för myndighetens ledning och lokaler, eller kostnader för flera verksamhetsgrenar. De administrativa kostnader som uppkommer inom myndigheten är myndighetsgemensamma kostnader, vilka fördelas mellan de fyra verksamhetsgrenarna. Om en myndighetsgemensam kostnad går att hänföra till en specifik verksamhetsgren belastar den endast den verksamhetsgrenen. Verksamhetsgemensamma kostnader är kostnader som uppkommer för att stödja en specifik verksamhetsgren. Fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader mellan verksamhetsgrenarna beräknas utifrån redovisad tid inom respektive verksamhetsgren. För att få en enkel och tydlig fördelning klassificeras alla gemensamma kostnader med hjälp av fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna viktar gemensamma kostnader mellan en eller flera verksamhetsgrenar utifrån verksamhetsinnehållet med hänsyn till kostnadens nytta för den enskilda verksamhetsgrenen. På det sättet möjliggör modellen en spårbarhet på verifikationsnivå och modellen är transparent när det gäller vilka kostnader som belastar de olika verksamhetsgrenarna och anslagen. Fördelningsnycklar för myndighetsgemensamma kostnader: •Kostnader som belastar samtliga verksamhetsgrenar (avser båda anslagen) •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive avgiftsfinansierade slutprestationer (avser båda anslagen) •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsfinansierade slutprestationer (avser förvaltningsanslaget) •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsbelagd verksamhet (avser förvaltningsanslaget). Fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader sker för att löpande ge en korrekt fördelning mellan anslagen. Slutlig fördelning sker i samband med årsbokslutet. Fördelning av myndighetens gemensamma kostnader (tkr) (kostnader och bidrag) Andel av myndighetens nettokost- Andel av myndighetens gemen- Av de gemensamma kostnaderna 2018 har belastat anslaget 1:5 Internationellt utvecklingssamarbete, vilket är mindre än föregående år. uppgår det internationella utvecklingssamarbetets andel av de gemensamma kostnaderna till av biståndsanslagets omfattning och av myndighetens totala gemensamma kostnader. Verksamhetens intäkter i stödverksamheten, exkl. anslag (tkr) Intäkter i stödverksamheten som del av de gemensamma kostnaderna fördelas på kärnverksamheten som kostnadsreduktion. Detta ger upphov till en mindre differens i verksamhetens intäkter och kostnader mellan resultatredovisningens tabell 1 och resultaträkningen i den finansiella redovisningen. 31Se årsredovisning 2016. Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på redovisas som anläggningstillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet aktiveras om anskaffningsvärdet för ny-, till- och ombyggnader uppgår till . Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till . I anläggningstillgångarna ingår ett konstverk som fick från 2008. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över tillgångarnas bedömda ekonomiska livslängd. • balanserade utgifter för utveckling 3–5 år • rättigheter och andra immateriella tillgångar 3–5 år förbättringsutgifter på annans fastighet 3–6 år maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–7 år Fordringarna har tagits upp till de belopp med vilka de beräknas inflyta. Skulderna har tagits upp till nominellt belopp. Fordringar och skulder i utländsk valuta har tagits upp till balansdagens kurs. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa en så kallad brytdag när den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner som bland annat innefattar periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension och chefspension. Avsättningar har även gjorts för lokala omställningsmedel och trygghetsmedel enligt lokalt tecknade avtal mellan och personalorganisationerna. bokförs effekten av den försäkringstekniska omvärderingen av chefspensioner direkt mot myndighetskapital i enlighet med föreskrifter och allmänna råd till 4 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 2018/19:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Noter (tkr) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter enligt 6 kap. 2 § BEA-lagen Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 6 – Resultat för avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet 2016– 2018. 1)Avser ränteintäkter på lån i med anledning av det rådande ränteläget med negativ räntesats. Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pen- sionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arvode till råd och ej anställd personal exklusive ar- betsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader Kostnaderna för personal har ökat med 3 961 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på ökade lönekostnader med 1 922 tkr och ökade premiekostnader för avtalsförsäkringar med 3 135 tkr. Övriga driftkostnader har minskat med 984 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak dels på minskade kostnader för köp av tjänster inklusive konsulter med cirka 5 100 tkr, dels på ökade kostnader för korttidsinvesteringar avseende arbetsplatsrelaterad IT-utrustning med cirka 4 300 tkr. 1)Avser behållningen på räntekontot i med anledning av det rådande ränteläget med negativ räntesats. Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Intäkter av avgifter för årlig revi- sion enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 5 – Resultat för avgiftsområdet årlig revision 2016–2018. Projekt inom det internationella utvecklingssamar- Lämnade bidrag har minskat med 2 113 tkr jämfört med . Minskningen avser främst den regionala organisationen och beror i huvudsak på en återgång till tidigare bidragsnivå som har varit lägre än 2017. Kapitalförändringen visar dels ett överskott i den internationella uppdragsverksam- heten, dels en periodiseringsdifferens mellan de kostnader som re- dovisar och de utgifter som avräknats statsbudgeten. ser årets förändring (exklusive effekten av den försäkringstekniska omvärderingen) av avsättning till tidigare riksrevisorers chefspensioner som redovisas utgiftsmäss- igt enligt Riksdagsskrivelse 2013/14:299. Effekten av den för- säkringstekniska omvärderingen redovisas direkt mot myndig- Balanserade utgifter för utveckling Årets anskaffningar 1) 1) Avser utveckling av IT-infrastruktur. Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Upplupna intäkter årlig revision Summa övriga upplupna intäkter Uppbördsmedel som betalats till Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Fordringar/skulder avseende anslag i räntebärande 2018/19:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomst- Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto 1)Avser konst som överfördes från . 2)Avser effekten av den försäkringstekniska omvärderingen för avsättningar avseende pensionsförpliktelser för tidigare riksrevisorers chefspensioner som redovisas direkt mot myndighetskapital. Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser utgående avsättning för pensioner ingår pensionskostnader för tidigare riksrevisorers chefspension med 246 tkr (1 211 tkr). Avsättningen redovisas utgiftsmässigt, det vill säga avräknas mot anslag vid utbetalning. Avsättning har gjorts enligt god redovisningssed utifrån kända framtida utbetalningar per för hela perioden tills riksrevisorerna uppnår ålderspensionsåldern . avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension kan högst uppgå till 3 808 tkr (5 637 tkr) om den nuvarande anställningen hos annan arbetsgivare upphör. Avsättningen omprövas vid ändrade förhållanden och i samband med årsbokslut. 621 tkr av årets pensioner bedöms regleras , varav 246 tkr som avser tidigare riksrevisorers chefspension kommer att belasta anslaget. Summa utgående avsättning till trygghetsmedel Summa utgående övriga avsättningar Semester- och löneskuld inklusive avgifter Uppgifter om ledande befattningshavare ska uppge vilka uppdrag dessa personer haft som styrelse- eller rådsledamöter i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamöter i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska även redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som har betalats ut till dessa personer under räkenskapsåret samt de framtida åtaganden som har avtalats för var och en. Uppgifter om andra uppdrag för ledande befattningshavare Uppgifter om andra uppdrag för ledamöter i parlamentariska råd UPPGIFTER FÖR ORDINARIE LEDAMÖTER FÖR 2018 Inga uppgifter (slutade som riksdagsledamot efter Styrelsesuppleant i Nymö Norregård Inga uppgifter (slutade som riksdagsledamot efter Inga uppgifter (slutade som riksdagsledamot efter Ledamot i insynsrådet Myndigheten för delaktighet Ledamot i BRF Björnrike Fjällviste UPPGIFTER OM LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE Vice ordförande för i Ledamot av kommunfullmäktige i Ledamot i insynsrådet Inspektionen för socialför- säkringen (ISF) Ledamot i insynsrådet i Ledamot i GTC () Ersättningar och förmåner som har betalats ut (kronor) LEDAMÖTER I DET PARLAMENTARISKA RÅDET