frsrdg · H604ER1 · 2019-02-14 00:00:00 — Det är också värt att komma ihåg att den cypriotiska delegationen inte deltog i församlingens arbete under , dvs. 1965–1983. 2.2Rapport från den oberoende korruptionsutredningen (IBAC) Som framgick av förra årets redogörelse beslutade byrån 2017 på förslag av utskottet för procedurfrågor om en trefaldig ansats för att bemöta anklagelserna om korruption och främjande av intressen hos vissa medlemmar och tidigare medlemmar i församlingen. Byrån beslutade då att tillsätta en oberoende extern utredning (Independent investigation body on the allegations of corruption within the Parliamentary Assembly, IBAC) för att bedöma hur församlingen fungerade och belysa dold praxis som gynnat förekomsten av korruption, att revidera församlingens uppförandekod samt att inbjuda grupp av stater mot korruption (Greco) att rådge församlingen i frågor om korruption. Följande personer valdes för att ingå i IBAC: (), () och (). Utredarna påbörjade sitt arbete och presenterade sin rapport (IBAC- rapporten) . I rapporten konstaterades att det fanns en grupp personer som arbetade i församlingen till förmån för och att huvudsakligen två former av finansiering förekommit för att påverka församlingens arbete i fråga om . Den ena var avlönad lobbyverksamhet som utförs av ett antal tidigare medlemmar. Den andra var användandet av pengar och andra korrupta aktiviteter som metod för att påverka direkt eller indirekt till förmån för . I rapporten konstateras att den största bristen i organisationen, som möjliggjort denna form av korruption, varit det sätt på vilket besluten om utnämningar till olika funktioner fattats, särskilt vad gäller bristen på öppenhet och otillräcklig reglering av förfarandena för sådana utnämningar. Detta gällde i synnerhet utnämningen av ledamöter till utskottet för granskning och utskottet för procedurfrågor samt rapportörer i allmänhet. Även voteringsförfarandet i utskotten har varit öppet för otillbörligt inflytande. Utredarna konstaterade även att riktlinjerna för valobservationer behövde förtydligas och stärkas. Mot bakgrund av rapporten beslutade byrån följande: –att nuvarande och tidigare medlemmar i församlingen som utpekats i rapporten, av en eller annan orsak, skulle uppmanas att avbryta all verksamhet inom församlingen med omedelbar verkan 2 DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS VERKSAMHET 2018 –att utskottet för procedurfrågor skulle få till uppgift att överväga ytterligare möjliga åtgärder –att uppmana utskottet för procedurfrågor att säkerställa en korrekt uppföljning av rekommendationerna för församlingens etiska ramverk som görs i rapporten. Vid vårsessionen, som startade dagen efter att presenterats, beslutades även om en s.k. brådskande debatt om uppföljningen av rapporten, och församlingen beslutade efter debatten att godkänna utskottet för procedurfrågors förslag till resolution och rekommendation 2128 om uppföljningen. Rapporten har skickats till talmännen för samtliga medlemsparlament, och utskottet har sedan vårsessionen arbetat med att höra utpekade ledamöter för beslut om att vidta individuella åtgärder som en konsekvens av brott mot arbetsordningen och uppförandekoden. 3Den svenska delegationens verksamhet 2018 En förteckning över den svenska delegationen som utsågs efter valet finns i bilaga 1 tillsammans med en förteckning över delegationens uppdrag och vilka utskott ledamöterna tillhör. De svenska ledamöterna deltog aktivt i församlingens olika verksamheter. Deltagandet vid sessionerna var högt, och i den närvarostatistik som presenterades låg på tredje plats vad gäller närvaro i kammaren. Ledamöterna deltog i en rad debatter i plenum, vilka anges i nästa avsnitt under var och en av de fyra delsessionerna samt mer i detalj i det därpå följande avsnittet om utskottsarbetet. I tillägg till arbetet i plenum och utskott har ledamöterna haft möjlighet att signera motioner, initiera och signera ändringsförslag samt ställa frågor till ministerkommittén och till gästtalande stats- och regeringschefer vid sessionerna. Detta är möjligheter som de svenska ledamöterna använt sig av i omfattande utsträckning även om de inte redovisas i denna berättelse. I tillägg till vad som framgår nedan om de svenska ledamöternas aktivitet vid sessioner och i utskottsarbetet samt valobservationer har delegationen hållit ett antal möten såväl i som i . Dels hålls delegationsmöten för att förbereda och diskutera deltagandet vid kommande sessioner men även separata möten med fokus på särskilda aktuella frågor, såsom exempelvis ett möte med talmannen och utredare om korruptionsanklagelserna i församlingen, den s.k. , med utrikesutskottet för att informera om situationen med den ryska frånvaron i församlingsarbetet, med ambassadörer, med ungdomsrepresentanter och med olika organisationer. I samband med varje delsession träffar delegationen ambassadör i . Delegationens presidium deltar även i presidiemöten för de nor- disk-baltiska delegationerna för att diskutera aktuella frågor av gemensamt intresse, och möten hålls även med representanter för olika frivilligorganisationer. Den svenska delegationen träffar även den svenska delegationen till för lokala och regionala myndigheter (CLRAE), organiserad av Kommuner och Landsting (SKL), för informationsutbyte. Dessutom deltar delegationens medlemmar även vid inkommande besök till vid vilka PACE-relaterade frågor står på dagordningen. stod delegationen värd för ett rapportörsbesök för informationsinhämtning på temat ungas sexuella hälsa, ungas psykiska hälsa samt ungdomsfetma som genomfördes med anledning av en rapport som är under utarbetande i utskottet för social- och hälsovårdsfrågor. Rapportören fick då träffa sakkunniga från relevanta departement, myndigheter, , frivilligorganisationer etc. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 3.1 Årets fyra delsessioner Fyra delsessioner har sedvanligt hållits . Samtliga sessioner har ägt rum i i . Sessionerna pågår till fredag, och vid sidan av debatterna i plenum hålls utskotts- och partigruppsmöten samt ett stort antal sidoarrangemang . Arbetet i plenum följer en fast struktur där alltid innehåller öppnande med godkännande av dagordning och beslut om vilka brådskande debatter och aktualitetsdebatter som ska hållas samt rapport från byrån och det ständiga utskottet. Dag två påbörjas valet av domare för det land som står på tur, liksom debatt och votering om utskottsrapporter. Vid varje session hålls även en fri debatt då ledamöterna kan ta sig an vilka frågor de vill som inte finns med på dagordningen för veckan. Andra fasta inslag är rapportering från ministerkommittén genom ministerkommitténs ordförande som är utrikesminister för det land som innehar ordförandeposten samt en frågestund med generalsekreterare. Även andra högnivågäster brukar delta genom anföranden i kammaren och besvarande av frågor. 3.1.1 Vintersessionen den 22– Årets första delsession, vintersessionen, ägde rum den 22–. Sessionen inleddes med att alla delegationer som lämnat in sina referenser godkändes. Undantaget var som fick sina referenser prövade i utskottet för procedurfrågor mot bakgrund av delegationens könsbalans samt som inte hade lämnat in några referenser och därmed inte kunde få sin delegation godkänd. Val av president för församlingen förrättades och () från socialistgruppen valdes utan konkurrens från andra kandidater. Även församlingens 20 vice presidenter valdes. Enligt gällande rotationsordning tillföll en av dessa platser varför den svenska delegationens ordförande (S) valdes till vice president. Vid sessionen hölls en s.k. aktualitetsdebatt, på initiativ av partigruppen , om den turkiska militära interventionen i . Även en s.k. brådskande debatt, förberedd i det politiska utskottet av (/SOC) och initierad av samma utskott, hölls på ämnet Fredsprocessen mellan och : roll. (SD) deltog i den brådskande debatten. I debatterna om utskottsrapporter talade Boriana (M), (C), (S) och (S). Till den fria debatten hade 28 talare anmält sig. Frågor som lyftes var exempelvis rättigheter för personer med autism, den politiska situationen i för politisk kontroll av t.ex. , politiska fångar och den allmänna situationen i , fallet med den av frihetsberövade amerikanska pastorn samt relationen mellan och . (S) deltog och lyfte i sitt anförande frågan om politiska fångar i och särskilt fallet med de fängslade HDP-politikerna 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ. belyste även de svåra villkoren för jurister, journalister och människorättsförsvarare. De externa högnivågästerna som talade till församlingen var, från det tillträdda ordförandelandet för , den danska kronprinsessan , den danska statsministern samt den danska utrikesministern , varav den sistnämnde talade som ordförande för . Därtill talade även president och president talade inför plenum. Vid vintersessionen lämnade även den avgående kommissionären för mänskliga rättigheter, , sin årliga rapportering inför församlingen. Muižnieks sammanfattade 2017 med att åtaganden om skydd av mänskliga rättigheter måste efterlevas och att den pågående försämringen måste stoppas (se även avsnittet kommissionär för mänskliga rättigheter). Val av ny kommissionär för mänskliga rättigheter förrättades. Kandidaterna till posten var (), ' () samt (Bosnien och ). Mijatović valdes i den andra valomgången med 107 röster före Le Borgn' med 103 röster och Klemenčič med 19 röster. Mijatović valdes för en period och tillträdde sin tjänst . Som fasta punkter på dagordningen fanns även frågestund med generalsekreterare samt val av domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter (för ). Årets andra delsession, vårsessionen, ägde rum den 23–. Dagen före sessionen presenterades den s.k. , dvs. den oberoende utredningen om korruptionsanklagelserna inom församlingen som tillsattes 2017 (se även avsnittet Rapport från den oberoende korruptionsutredningen). Vid sessionen hölls en s.k. brådskande debatt om uppföljningen av IBAC- rapporten, på initiativ av partigruppen , som förbereddes i utskottet för procedurfrågor samt en på ämnet Köpenhamnsdeklarationen, uppskattning och uppföljning, på initiativ av partigruppen , som förbereddes i utskottet för social- och hälsovårdsfrågor. I tillägg hölls även en s.k. aktualitetsdebatt på temat roll för fredsskapande initiativ i på initiativ av den isländska delegationen. Från den svenska delegationen talade (L) i en debatt om en av utskottsrapporterna. Till den fria debatten hade 37 talare anmält sig. Frågor som lyftes var exempelvis 20-årsfirandet av långfredagsöverenskommelsen för fred på , EU:s kritik mot enskilda medlemsländer som ett hot mot demokratin i , den politiska situationen i och de pågående konstitutionella reformerna med maktförskjutning, behovet av att noggrant övervaka det kommande valet i och behovet av ökat samarbete med andra parlamentariska församlingar. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 De externa högnivågäster som talade till församlingen och även svarade på frågor var, från ordförandelandet för , den danska utrikesministern . Därtill talade utrikesminister . Som fast punkt på dagordningen fanns även en frågestund med generalsekreterare som , mot bakgrund av att presenterats, mottog kritiska frågor om sitt eget agerande i den inledande fasen då korruptionsanklagelserna började bli kända. Sedvanligt förrättades även val av domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter (för ). Årets tredje delsession, sommarsessionen, ägde rum den 25–. Sessionen inleddes med valet av en ny president för församlingen eftersom sittande president, , lämnat parlamentet i . Socialistgruppen hade nominerat som valdes utan konkurrens från andra kandidater. Två s.k. brådskande debatter hölls, en om hot mot hälsa och liv för ukrainska fångar i och det ockuperade initierad av (/EPP) tillsammans med 24 andra ledamöter, som förbereddes i utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter, samt en om medlemsstaters internationella åtaganden om att skydda liv på havet initierad av partigruppen och förberedd i utskottet för migration, flyktingar och fördrivna personer. I debatterna om utskottsrapporterna deltog (C), (V), (S), (S), Boriana (M), (S) och (SD). Debatten om förföljelse av hbtq-personer i , förberedd i utskottet för jämställdhet och icke-diskriminering, uppvisade ett särskilt högt deltagande från den svenska delegationen med totalt fem svenska talare på listan. Vid debatten om tvångsäktenskap i var såväl (S) som (S) föredragande i egenskap av ansvariga för yttranden från utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter respektive utskottet för social- och hälsovårdsfrågor. Till den fria debatten hade 35 talare anmält sig. Frågor som togs upp var bl.a. och avvisande av flyktingbåtar, konsekvenserna av valet och valresultatet i , abortlagstiftning, agerande i och , ökade spänningar i samt behovet av att involvera unga i församlingens arbete. De externa högnivågäster som talade inför församlingen var, från det tillträdda ordförandelandet för , premiärminister samt utrikesminister . Vid sessionen talade även premiärminister och utrikesminister . Som alltid besvarade samtliga högnivågäster frågor från församlingen. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 Som fasta punkter på dagordningen fanns sedvanligt en frågestund med generalsekreterare samt valet av domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter (för ). Årets fjärde och sista session, höstsessionen, hölls den 8–. En s.k. aktualitetsdebatt om framtid hölls på initiativ av Liddell-Grainger (/EC). Vid sessionen debatterades även ett förslag om ändrad arbetsordning, den s.k. De (se även avsnittet om utskottet för procedurfrågor samt avsnittet om frågan om deltagande i församlingen). Debatten med närmare 60 ledamöter på talarlistan uppvisade en stor splittring i församlingen och avslutades med att förslaget återremitterades till utskottet för procedurfrågor. Från den svenska delegationen deltog (SD) och (C) i denna debatt. I debatterna om övriga utskottsrapporter deltog även Boriana (M), (M) och (S). (S) talade i egenskap av rapportör för rapporten och familjeliv – att uppnå likaberättigande oavsett sexuell läggning, och (S) som föredragande i egenskap av ansvarig för yttrandet från utskottet för migration vid debatten om rapporten ur ett genusperspektiv – att stärka kvinnor som nyckelaktörer för integration. Till den fria debatten hade endast tio ledamöter anmält sig till talarlistan. Frågor som togs upp var emellertid bl.a. skyddet för visselblåsare, det kommande valet i mot bakgrund av problem med ökande politisk korruption, tvångsförflyttningen av azerbajdzjaner från , behandlingen av serber i Kosovo och EU:s krav på ett serbiskt erkännande av Kosovo samt ökande problem med att upprätthålla maktdelning i medlemsstaterna. tillkännagavs i samband med sessionen och tilldelades Oyub Titiev (), chef för i i . Högnivågäster som talade var ordförandelandets utrikesminister, tillika ordförande för ministerkommittén, samt utrikesminister . Som fast punkt på dagordningen fanns som vanligt en frågestund med generalsekreterare . Jagland mottog många kritiska frågor i förlängning av debatten om De då ett flertal medlemmar förhöll sig mycket kritiska till hur Jagland hanterat frågan om agerande och det uteblivna ryska bidraget. Som vanligt fanns även val av domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter på dagordningen (för och ). 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 3.2 Arbetet i byrån och utskotten De flesta rapporter som debatteras i plenum vid sessionerna eller vid det ständiga utskottets möten har förberetts i något av församlingens utskott. De flesta av utskotten arbetar även genom s.k. underutskott för specifika frågor och kan även vid behov tillsätta s.k. tillfälliga utskott för specifika aktiviteter. Samtliga utskott möts i samband med delsessionerna i , och de flesta möts även minst en gång mellan delsessionerna och då oftast i . Nationella delegationer har rätt till plats i det ständiga utskottet samt fackutskotten. Platserna i de tre specialutskotten – utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden, utskottet för procedurfrågor samt utskottet för val av domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter – fördelas av partigrupperna, varför nationell representation inte kan garanteras. Byrån är ansvarig för att koordinera församlingens aktiviteter och även utskottens verksamhet. Byrån assisterar församlingens president i dennes funktion och rådgör även vad gäller de externa relationerna. Två konkreta aktiviteter som ligger hos byrån är planläggning av dagordning för sessioner även vad gäller de brådskande debatterna och aktualitetsdebatterna samt beslut om genomförandet av valobservationer och sammansättningen av de s.k. tillfälliga utskotten för uppdraget. Byrån består av församlingens president, 20 vice presidenter och ordförandena för de politiska grupperna och för församlingens utskott. Därtill ingår även ordförandena för nationella delegationer för innevarande, föregående och de kommande två ordförandeländerna för , som ex officio-medlemmar. 3.2.1 Byrån och det ständiga utskottet Enligt gällande rotationsordning för de 20 posterna som vice ordförande innehar 2018 och 2019 en av posterna. Detta innebär att även ingår i byrån och att (S) var en av församlingens 20 vice ordförande. har även, i egenskap av delegationsordförande, deltagit i det ständiga utskottets möten och ersatts av vice ordförande (M) vid behov. Vid varje delsession presenterar byrån en statusrapport för sin och det permanenta utskottets verksamhet, vilken därefter debatteras av församlingen. Det är även i samband med dessa rapporter som rapporterna från valobservationerna presenteras och debatteras. Vilka valobservationer som genomförts liksom svenskt deltagande framgår av avsnittet Valobservationer. Utskottet behandlar allmänna politik och alla politiska frågor som faller inom organisationens behörighet samt frågor om brådskande politiska situationer och kriser i medlemsstater. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 följande två underutskott: och samt Externa relationer. Svenska ordinarie medlemmar i utskottet var Boriana (M) och (S). Nedan följer en förteckning över de rapporter och resolutioner/rekommendationer som behandlades av utskottet och debatterades av församlingen . I de fall delegationens medlemmar debatterat någon av rapporterna framgår även det. –Fredsprocessen mellan och : roll (resolution ), utgjorde tema för brådskande debatt vid vintersessionen och presenterades av (/SOC). I debatten höll (SD) ett anförande där han uttalade sitt starka stöd för en tvåstatslösning och konstaterade att församlingen står bakom vad som avtalats om detta i . Wiechel menade att församlingen visat prov på stark parlamentarisk diplomati i andra sammanhang och därför borde ta en roll även i denna konflikt eftersom båda sidor deltar i församlingens arbete. Detta kunde ske exempelvis genom att man började diskutera mindre frågor såsom gränsprocedurer, territorialvatten och fiskerättigheter. Wiechel passade även på att i sammanhanget lyfta faran med antisemitisk propaganda i och ökande antisemitism i . –Finansiering av terrorgruppen : lärdomar (resolution ), presenterades av (/SOC). I debatten talade (C) för sin partigrupp. framhöll betydelsen av rapporten och att den synliggör likheter mellan hur Daish opererar och hur andra kriminella strukturer opererar. Finansieringen av Daish är kopplad till illegala tillgångar runt om i världen, och denna finansiering måste stoppas som vi inte får glömma bort att det finns en vision som attraherar och att denna måste bekämpas om rekryteringen ska upphöra. underströk betydelsen av att väga sina ord eftersom arbetet med att motverka intolerant religionsutövning alltid har sin grund i kampen för religionsfrihet. –Situationen i : framtidsperspektiv och roll (resolution och rekommendation 2127), presenterades av (/EPP) med yttrande från (/SOC) från utskottet för migration, flyktingar och fördrivna personer. –Reglering av utländsk finansiering av islam i för att förhindra radikalisering och islamofobi (resolution ), presenterades av (/). I debatten talade (SD) och tackade för såväl denna rapport som rapporten om radikalisering som debatterades vid samma tillfälle. Nissinen välkomnade uppvaknandet vad gäller dessa frågor och det hot som de utgör mot den europeiska civilisationen. Nissinen uttryckte även enighet med rapportörens ansats, att vår civilisation står och faller med principen om tolerans, religionsfrihet och åsiktsfrihet. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 3.2.3 Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter Utskottet för rättsliga frågor arbetar med frågor om mänskliga rättigheter, främjandet av rättsstatsprincipen och försvaret av mänskliga rättigheter. Ut- skottet ansvarar även för en mängd olika aktiviteter som i praktiken innebär att utskottet fungerar som församlingens juridiska rådgivare. Till utskottet finns följande underutskott: Mänskliga rättigheter, Artificiell intelligens och mänskliga rättigheter samt Implementeringen av domar från för mänskliga rättigheter. Svenska ordinarie medlemmar i utskottet var (S) och (C). Nedan följer en förteckning över de rapporter och resolutioner/rekommendationer som behandlades av utskottet och debatterades av församlingen . I de fall delegationens medlemmar debatterat någon av rapporterna framgår även det. –Skäl för att utarbeta en europeisk konvention om advokatyrket (rekommendation 2121), presenterades av Sabien Lahaye-Battheu (/). –Juridisk immunitet för internationella organisationer och deras anställdas rättigheter (resolution och rekommendation 2122), presenterades av (/EPP) med yttrande från (Ös- terrike/SOC) från utskottet för social- och hälsovårdsfrågor. I debatten talade (S) för sin partigrupp (SOC). Rojhan framhöll grundläggande ideologiska värden såsom rättigheter och trygghet för anställda och tackade för en viktig rapport. Rojhan pekade på farorna för anställda då jobben inom dessa organisationer är mycket attraktiva, vilket kan öka risken för exploatering om inte landets regler gäller och transparens saknas. Då dessa organisationer tar upp frågor om demokrati och mänskliga rättigheter är det av avgörande betydelse att de även själva lever upp till dessa värden. –Stärkta internationella bestämmelser mot handel med varor som används vid tortyr och dödsstraff (rekommendation 2123), presenterades av Vusal Huseynov (/EPP). –Nödläge: proportionalitetsproblem angående undantag enligt artikel 15 i om mänskliga rättigheter (resolution och rekommendation 2125), presenterades av (/). –Juridiska utmaningar med avseende på hybridkrig och krav på mänskliga rättigheter (resolution och rekommendation 2130), presenterades av (/SOC) med yttrande från (/EPP) från utskottet för kultur, vetenskap, utbildning och medier. –Bekämpa organiserad brottslighet genom att underlätta förverkande av olagliga tillgångar (resolution ), presenterad av (Ne- derländerna/). –Skydd för människorättsförsvarare i medlemsländer (resolution och rekommendation 2133), presenterades av 3 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2018 Vareikis (/EPP). I debatten talade (C) för sin partigrupp (). konstaterade att ett sätt att avgöra tillståndet för mänskliga rättigheter i ett samhälle är att se hur människorättsförsvarare behandlas. Trots att det gått FN:s deklaration och ministerkommitténs löfte om att stärka skyddet för människorättsförsvarare har situationen inte förbättrats; i stället kan vi se en systematisk minskning av utrymmet för civilsamhället. uttalade även sitt stöd för att inrätta en särskild rapportör för att bevaka situationen för människorättsförsvarare. –Motbudskap till terrorism (resolution och rekommendation 2131), presenterades av (/SOC) med yttrande från (/). –Nya regler för icke-statliga organisationers verksamhet i medlemsländer (resolution och rekommendation 2134), presenterades av (/SOC).