frsrdg · H604RR1 · 2019-02-20 00:00:00 — granskning ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på att granska hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får också lämna förslag om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. följer de internationella standarderna (ISSAI) för effektivitetsrevision. publicerades 35 granskningsrapporter, vilket är ungefär lika många som föregående år. Av de 35 granskningarna inleddes 8 , 24 granskningar inleddes och 3 granskningar inleddes . fattades beslut om att inleda 36 granskningar. /19 pågick 42 granskningar. I tabell 7 redovisas en fördelning av publicerade granskningsrapporter och 2017 utifrån lagens tre typer av effektivitetsrevision: granskning av hushållning, granskning av resursutnyttjande samt granskning av måluppfyllelse och samhällsnytta7 (en granskning kan utgöra flera typer av granskning). Tabell 7 Fördelning av rapporter utifrån granskningens inriktning Sammantaget bedömer att effektivitetsgranskningarna i huvudsak levde upp till bredden i lagens krav. Efter önskemål från finansutskottet följer också upp vad som skett med anledning av granskningsrapporterna genom den årliga uppföljningsrapporten. Denna rapport mäter verkansgraden av de lämnade granskningsrapporterna och indirekt därmed också i någon utsträckning kvaliteten i iakttagelser och lämnade rekommendationer. ska ge underlag för att bedöma myndighetens resultat, det vill säga om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. Med en regelbunden uppföljning får även erfarenheter som kan användas internt för att utveckla såväl granskningsarbetet som rapporteringen av granskningarna. riksrevisionsutredning har föreslagit att samhällsnytta inte längre ska användas som grund för effektivitetsrevisionens granskningar. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING Ett annat sätt att uppskatta kvaliteten i granskningsrapporterna är via de enkäter som ställer till granskningsobjekten efter avslutad granskning. De allra flesta av granskningsobjekten anger att de har haft nytta av de granskningar som färdigställdes 2018.8 Publicerade granskningar 2018 per utskott Årets 35 publicerade granskningsrapporter är väl fördelade över utskott. Förhållandevis många granskningar genomfördes inom finansutskottets och socialförsäkringsutskottets områden. Tabell 8 Publicerade granskningar 2018 per utskott Deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser – önske- tänkande framför träffsäkra volymbedömningar RiR 2018:10 Förberedande och orienterande utbildning – uppföljning av deltagare inom etableringsuppdraget RiR 2018:12 A-kassorna, IAF och arbetslöshetsförsäkringen – mer kan göras för att främja likvärdigheten RiR 2018:27 Jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken – ett out- nyttjat verktyg RiR 2018:33 Återkrav av bostadsbidrag – lätt att göra fel RiR 2018:4 Finansiell stabilitet – makrotillsyn på rätt sätt? Räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämfö- relser – är kostnadsmåtten tillförlitliga? Den kommunala finansieringsprincipen – tillämpas den användning av ränteswappar – motiv, re- sultat och redovisning RiR 2018:18 Staten som inköpare av konsulttjänster – tänk först och handla sen RiR 2018:20 Räkenskapssammandraget – är resultat- och balansräkningen Bädda för bättre tillsyn – statens vägledning av Livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säker- het och viktiga samhällsfunktioner RiR 2018:6 Nationellt försvar på regional nivå – de regionala stabernas roll och ansvar RiR 2018:14 För säkerhets skull – utbytet av underrättelseinformation mellan och Säkerhetspolisen RiR 2018:3 Skyddet av värdefull skog RiR 2018:17 Landsbygdsprogrammet 2014–2020 – utformning och ge- Regeringens styrning av affärsverken RiR 2018:5 Försäljningarna av aktier i 2018:29 Investeringssparkonto – en enkel sparform i ett komplext Nedsatt moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet RiR 2018:25 8Svarsfrekvensen i enkäten uppgick till . Fastställande av föräldrapenning för egenföretagare Nekad sjuk- och aktivitetsersättning – effekter på inkomst och hälsa RiR 2018:9 Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en pro- cess med stora utmaningar RiR 2018:11 Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – ett stöd för Försäkrings- kassan vid psykisk ohälsa? Premiepensionssystemet – upprätthålls en kostnadseffektiv Oklara effekter av investeringsstöd till särskilda boenden för stöd till forskning och innovation – beslutsun- derlag, avtal och uppföljning RiR 2018:16 Nytt signalsystem – effektiviteten i införandet av ERTMS Fyrstegsprincipen inom planering av transportinfrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? Lärosätenas lokalförsörjning – rum för utveckling RiR Långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasie- skolan – från närhetsprincip till betygsprincip RiR 2018:28 Otillåten spridning av nationella prov – vad gör Myndighetsreformen då UHR och UKÄ inrättades – inten- tioner och måluppfyllelse RiR 2018:35 Skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna RiR 2018:13 Granskningar som avslutades utan avlämnande av rapport Två granskningar lades ned utan granskningsrapport , vilket är betydligt färre än . De två nedlagda granskningarna var •Grundskydd för äldre och drivkrafter att arbeta •Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. beslut att avsluta granskningen om grundskyddet för äldre och drivkraften att arbeta utan granskningsrapport fattades mot bakgrund av att regeringen lät inleda en översyn av grundskyddet för ålderspension. granskning var därför vilande i avvaktan på resultatet från översynen. presenterades så resultatet i Ds 2018:8 Översyn av grundskyddet för pensionärer, och kunde då konstatera att de problem som granskning hade för avsikt att undersöka var väl och tillräckligt genomlysta. granskar normalt sett tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i de ekonomiska propositionerna, med huvudsakligt fokus på den till lämnade budgetpropositionen. beslut om att lägga ned årets granskning som det hade beslutats om att inleda fattades mot bakgrund av att budgetpropositionen togs fram och lämnades till av en övergångsregering. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING har uttalat ambitionen att den endast ska säkerställa att den statliga verksamheten kan fortgå tills en ny regering är på plats och kan forma sin egen politik. Då förutsättningarna för en övergångsregerings budget är av speciell karaktär var det enligt bedömning inte meningsfullt att granska denna budget med det finanspolitiska ramverket som måttstock. Kostnaden för de båda nedlagda granskningarna uppgick till , en minskning från . Tabell 9 Granskningar som avslutats utan avlämnande av rapport –2018 Total kostnad i tkr Antal ej publicerade rapporter Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring ingår i granskningsprocessen. Utöver att projektledaren, projektgruppen och enhetschefen har ett kvalitetsansvar bidrar också metodämnessakkunniga, jurister, utsedda opponenter samt kollegor på till kvalitetssäkringsarbetet. Efter att rapporten slutligt har seminariebehandlats och bedömts vara i stort sett färdig ges regeringen och en eller flera myndigheter därefter möjlighet att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på rapportutkastet. När även dessa synpunkter har beaktats fattar den ansvariga riksrevisorn beslut om granskningsrapporten. initierades en översyn av granskningsprocessen i syfte att ytterligare stärka kvalitetssäkringen. Denna översyn kommer att slutföras . Den totala kostnaden för effektivitetsrevisionen ökade med jämfört med . Det är kostnaden för granskning och omvärldsbevakning som har ökat, vilket beror på högre personalkostnader. Ökningen beror främst på fler arbetade timmar inom verksamhetsgrenen. Tabell 10 Nettokostnader för effektivitetsrevisionen (EFF) 2016–2018 (tkr) Tabell 11 Redovisade timmar för effektivitetsrevisionen 2016–2018 Kostnader och timmar per publicerad granskningsrapport Kostnaden per publicerad granskning har stigit något jämfört med men är lägre än 2016. Tabell 12 Kostnader för granskningar 2016–2018 (tkr) Upparbetad kostnad vid årets början Årets kostnad för granskningar Kostnad för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Styckkostnad för årets publicerade granskningar10 De publicerade granskningarna under såväl 2017 som 2018 kunde genomföras med färre arbetade timmar än 2016, vilket kan förklaras av att fler granskningar av mer avgränsad karaktär genomförts. Därtill är det rimligt att tro att kvalitetssäkringsarbetet och processen för att ta fram granskningar hanteras säkrare i organisationen, vilket det låga antalet nedlagda granskningar vittnar om. 9Mindre justeringar av jämförelsetalen har gjorts från årsredovisningen . 10Styckkostnaden speglar nu kostnad per publicerad granskning, snarare än kostnad per avslutad granskning. Jämförelsetalen är därför också justerade. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 13 Antal redovisade timmar för anställd personal för granskningar 2016–2018 Upparbetade timmar vid årets början Årets timmar för granskningar Timmar för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Snitt timmar för årets publicerade granskningar12 11Mindre justeringar av jämförelsetalen har gjorts från årsredovisningen . 12Snitt timmar speglar nu timmar per publicerad granskning, snarare än timmar per avslutad granskning. Jämförelsetalen är därför också justerade. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang.13 Att är nationellt revisionsorgan innebär att samverkar i revisionsfrågor nationellt och internationellt. Inom verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan redovisas även vissa myndighetsövergripande uppgifter. Verksamhetsgrenen planeras och redovisas uppdelat i en internationell och en nationell del. Under den nationella delen samlas sådana uppgifter som görs inom ramen för uppdrag som revisionsmyndighet, vid sidan av att genomföra revision. Uppgifterna är ofta myndighetsövergripande och syftar till att sprida kunskap om revisionen och om resultatet av myndighetens insatser. Resultat och bedömning nationell samverkan Granskningsplanen, årliga rapporten, uppföljningsrapporten och remisser lämnar en granskningsplan14 och en årlig rapport15 till . lämnar dessutom en uppföljningsrapport om resultatet av den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen till . Granskningsplanen ger en samlad bild över inriktningen av granskningsverksamheten och över det kommande årets granskningar inom såväl effektivitetsrevisionen som den årliga revisionen. lämnades granskningsplanen till som en redogörelse. Den årliga rapporten sammanfattar de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. lämnades rapporten som en redogörelse. följer upp om granskningsrapporterna från effektivitetsrevisionen har medfört några åtgärder från regeringen eller andra granskande organisationer, företrädesvis förvaltningsmyndigheterna. Uppföljningsrapporten lämnades till och innehåller djupare uppföljning av 18 rapporter –2015 och en översiktlig uppföljning av 21 rapporter –2016. Uppföljningsrapporten visar att ett flertal granskningsrapporter har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskningsobjekt. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Rapporten innehåller även en uppföljning av åtgärder som gäller de 16 modifierade revisionsberättelserna som lämnades av den årliga revisionen för . lämnade 19 remissyttrande vilket kan sättas i jämförelse med 2017 då 37 remissyttranden lämnades. anordnades en öppen utfrågning av riksrevisorerna i . Under utfrågningen fick riksrevisorerna möjlighet att besvara frågor relaterade 1321 § lagen (2002:1023) med instruktion för . 144 § lagen (2002:1023) med instruktion för . 1512 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING till verksamheten, årsredovisningen, den årliga rapporten samt uppföljningsrapporten. Enligt riksdagsordningen ska för varje valperiod välja ett parlamentariskt råd för . Rådet ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp. hölls sex sammanträden. parlamentariska råd följde granskningsverksamheten. Rådet fick en redogörelse för förslaget till budget för av riksrevisorn med administrativt ansvar. Vidare fick rådet information om årsredovisning , riksrevisorernas årliga rapport, långsiktiga plan 2019–2022 och granskningsplan 2018/19. Därutöver redovisades internationella utvecklingssamarbete för rådet. Den 16–besökte dessutom det Europeiska revisionsrätten (ECA). Det informerades löpande om de åtgärder som riksrevisorerna genomfört. Rådet bestod januari–av: (S), ordförande, (M), vice ordförande, (SD), (MP), (C), (V), (L) och (KD). utsågs ett nytt parlamentariskt råd med följande sammansättning: •Jörgen (S), ordförande •Jan (M), vice ordförande •David Lång (SD) •Solveig (C) •Mia (V) •Jakob Forssmed (KD) •Bengt (L) •Anna Sibinska (MP) Enligt instruktion ska det finnas ett vetenskapligt råd vid myndigheten. Rådet ska bidra med ämneskunskaper och stöd i frågor om metod och metodutveckling. hölls tre sammanträden med det vetenskapliga rådet. Bedömningar av effektivitetsrevisionens granskningsrapporter var ett genomgående tema på sammanträdena. Rådet fick också tillfälle att kommentera och ge synpunkter på myndighetsövergripande dokument, såsom myndighetens granskningsplan och årliga rapport. utgjordes vetenskapliga rådet av •Ahlbäck , , docent •Börjesson, , professor •Eriksson, , emeritus •Hassler, , professor •Marcusson, , emeriti •Molander, Per, teknologie doktor •Mörk, , professor •Vlachos, , professor •Öhman, , professor. Externa kontakter och seminarier externa kommunikation tar till största delen sin utgångspunkt i myndighetens granskningsresultat. lanserades nya webbplats, som drivs på en ny teknisk plattform. I samband med övergången till den nya plattformen utvecklades funktioner och innehåll för att öka tillgänglighet och användbarhet, till exempel genomfördes en genomgripande anpassning av webbplatsen till mobila plattformar. webbplats hade cirka 15 000 besök , och det genomsnittliga antalet besök på enskilda granskningsrapporter var cirka 2 000 per rapport . nyhetsbrev når cirka 1 420 prenumeranter när en effektivitetsgranskning publiceras. använder sig också av Twitter för att kommunicera, och där var antalet följare cirka 1 450 . blev omnämnda i totalt cirka 2 500 artiklar (publicerade på webben). En annan viktig del i den externa kommunikationen är externa kontakter och seminarier. Utöver kontakter med utskott, , myndigheter och andra intressenter i samband med varje enskild granskningsrapport eller inom ramen för den årliga revisionen,16 som alltså redovisas i respektive avsnitt för årlig revision och effektivitetsrevision, har både arrangerat och deltagit på ett antal arenor. , och arrangerade ett halvdagsseminarium i för att klargöra vilka förväntningar som finns på den finansiella revisionen i samhället – vilken nytta den ska bidra med och hur den kan vara relevant. Ledare i både den offentliga och den privata sektorn och andra som har ett intresse för revisionens roll i samhället bjöds in. Totalt deltog cirka 145 personer. Riksrevisorerna deltog i flera seminarier och konferenser för att presentera resultaten i publicerade granskningsrapporter eller diskutera både enskilda rapporter och mer tematiska frågor. De deltog bland annat på seminarier anordnade av Kommek, Folk och Försvar, ringsliv och Samhälle (SNS) och Statskontoret. 16Redovisas i respektive avsnitt för årlig revision och effektivitetsrevisionen. 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING arrangerade ett webbinarium. Cirka 100 personer deltog när granskningsrapporten om tillsyn presenterades och diskuterades med sakkunniga från olika håll. Efter varje riksdagsval bjuder in alla utskott till myndigheten för att informera om vår verksamhet och vad som är aktuellt inom de respektive utskottsområdena. Mötena syftar till att stärka relationen med vår uppdragsgivare och viktigaste målgrupp. genomförde vi tre utskottsbesök. Ytterligare tolv planeras att genomföras . Resultat och bedömning internationell samverkan företräder som nationellt revisionsorgan i internationella sammanhang. revisionsorgan (INTOSAI) är den globala organisation där är medlem. Vidare utför åtaganden på EU-nivå, till exempel genom kontakter med Europeiska revisionsrätten (ECA). deltog i årets möte i för revisionsorgan inom EU och i flera arbetsgrupper inom ramen för denna. har även varit medordförande i nätverket för högre revisionsorgan i kandidatländer och potentiella kandidatländer (JWGAA). medverkade vidare i genomförandet av Europeiska revisionsrättens granskningsbesök i . För att stärka kopplingarna till ECA genomförde riksrevisorerna tillsammans med ett besök vid revisionsrätten. största åtagande inom ramen för INTOSAI är vice ordförandeskapet i för kapacitetsutveckling (CBC). möte ägde rum i . Ett av mötets teman handlade om kapacitetsutveckling med hjälp av kollegialt stöd mellan revisionsmyndigheter. Då tillämpar revisionsstandarder framtagna av INTOSAI (ISSAI) deltar aktivt i detta arbete, bland annat genom att tillhandahålla personalresurs till INTOSAI forum för yrkesmässiga styrdokument. deltar också i flera kommittéer relaterade till standardutveckling. samverkar även inom INTOSAI:s regionala arbetsgrupp för , EUROSAI. Tillsammans med högre revisionsmyndighet leder EUROSAI:s strategiska målområde för kapacitetsutveckling. var ordförande i det nordiska samarbetet, vilket innebar att stod värd för det årliga riksrevisorsmötet och det tog emot ett antal studiebesök och besvarade frågor från främst andra högre revisionsorgan. Den totala kostnaden för verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan ligger kvar på ungefär samma nivå som 2017. Kostnaderna för externa kontakter och seminarier har ökat17, och kostnaderna för råd har minskat i jämförelse med 2017. Tabell 14 Nettokostnader för nationellt revisionsorgan 2016–2018 (tkr) Externa kontakter och seminarier Tabell 15 Redovisade timmar för nationellt revisionsorgan 2016–2018 Externa kontakter och seminarier 17Detta beror på att fler aktiviteter har kostnadsförts under externa kontakter och seminarier års tabell. Siffran års tabell återspeglar inte mängden aktiviteter som genomfördes . 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING internationella utvecklingssamarbete syftar till att stödja utvecklingen av oberoende och professionella nationella revisionsorgan, att bidra till utvecklingen av demokrati samt att stärka parlamentens kontrollmakt i samarbetsländerna. disponerar ett anslag för denna verksamhet. Utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . Ambitionen är att våra resultat ska vara uthålliga och att vi ska lämna våra samarbetspartner med en kompetens som gör att de kan fortsätta arbetet själva. På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI-samarbetet. På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för engelsktalande (AFROSAI-E). Bilateralt stöder utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision. Insatser görs också inom årlig och strategisk planering, kvalitetskontroll, intern och extern kommunikation, intranät, HR och ledarskap. Två nya bilaterala projekt påbörjades , med och . avslutades samarbetet med . vidareutbildade eller coachade sammanlagt 1 340 medarbetare och chefer (varav kvinnor) hos våra samarbetspartner. Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. De utvärderingar som med hjälp av enkäter till deltagarna regelmässigt görs efter varje utbildning eller coachning visar generellt sett höga omdömen. Omfattningen av projekten i östra har minskat, förutom i . Detta beror delvis på att de kommit långt i sin utveckling och projekten nu handlar mer om fördjupning. Stödet i har också minskat beroende på att den finansiella revisionen är mer självgående. I har stödet förskjutits från finansiell revision till effektivitetsrevision. Även stödet till Pa- lestina har ökat beroende på att det breddats till fler områden utöver effektivitetsrevision. Tabell 16 Nettokostnader och transfereringar inom internationellt utvecklingssamarbete –2018 (tkr) Finansiell revision och regelefterlevnadsrevision Inom finansiell revision och regelefterlevnadsrevision stöttar vi våra partner i genomförande av internationella revisionsstandarder. Det sker främst genom handledning av grupper, men även genom stöd i att skriva manualer. Handledningen är oftast mycket praktiskt inriktad, där revisorerna testar metodiken på sina aktuella uppdrag. arbetade vi med finansiell revision och regelefterlevnadsrevision i , , , , , och samt AFROSAI-E, ASEANSAI, och västra . I ASEANSAI certifierades 17 finansiella revisorer inom ramen för ett långsiktigt program för ISSAI-genomförande som har deltagit i med expertis. har därefter, tillsammans med flera av de certifierade regionala experterna, påbörjat utvecklingen av ett utbildningsmaterial inom finansiell revision. Materialet ska kunna genomföras inom hela ASEANSAI, med ett första utbildningstillfälle . 2018/19:RR1 RESULTATREDOVISNING AFROSAI-E har tillsammans med stöttat ett flertal länder i genomförandet av de nya manualerna för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision, både genom regionala kurser och genom besök i enskilda länder. Intresset för att genomföra manualerna är stort i regionen. hjälpte vi två regionala workshoppar på västra och i , en om granskningsfasen och en om rapportering och vikten av välskrivna rapporter inom finansiell revision. I Kosovo fortsätter arbetet med att stödja deras regelefterlevnadsrevision och finansiella revision. hjälpte vi till att ta fram en policy, riktlinjer och metoder för regelefterlevnadsrevision. Även inom effektivitetsrevision ligger fokus på genomförandet av internationella standarder med en blandning av utbildningar och handledning av grupper. arbetade vi med effektivitetsrevision i , , , , , , och samt AFROSAI-E, ASEANSAI och västra . handledde fyra granskningsteam i effektivitetsrevision i . Effektivitetsrevision har tidigare inte bedrivits i . Det regionala parallellgranskningsprojektet, på temat offentlig upphandling, med sex deltagande revisionsmyndigheter från västra sammanfattades i en syntesrapport som publicerades . Rapporten beskriver generella slutsatser från de sex olika nationella revisionsrapporterna, vilket gav projektet ytterligare en dimension. Den fick stort positivt medialt utrymme i regionen. fokuserar sitt stöd inom området på årlig och strategisk planering, kvalitetskontroll, intern och extern kommunikation, intranät samt på utveckling av effektiva processer inom HR. arbetade vi med ledning och stödfunktioner i Kosovo, , , samt AFROSAI-E. I Kosovo har det nationella revisionsorganet med stöd från slutfört arbetet med en ny strategisk plan. uppmärksammades inom för det bästa arbetet med relationerna mellan huvudmannen och granskningsobjekten. De lanserade också sitt nya intranät som tillkommit genom vårt stöd. AFROSAI-E har antagit ett kompetensramverk för regionen med stöd från . Inom ledarskap utgår vi främst från praktiska vardagsverktyg för mellanchefer samt ett antal handböcker som tagit fram för revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. Stöd ges också i mer övergripande strategiska frågor med fokus på förändringsprocessen. arbetade vi med ledarskap i Pa- lestina, , och samt genom att stötta AFROSAI-E:s sekretariat med utveckling av ledarskap. Samtliga högre chefer i och Kosovo har genomgått ledarskapsprogram. Programmet fokuserar på ”leda mig själv och leda andra i revisionsmiljö”. Inom ramen för leder en arbetsgrupp till stöd för revisionsmyndigheter i bräckliga situationer.