frsrdg · H604RB1 · 2019-02-18 00:00:00 — Årsredovisning för riksbank 2018 riksbank överlämnar härmed årsredovisning till . I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) innehåller årsredovisningen en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en bedömning av den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. att fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. , , , Per , och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. uppgifter och roll ....................................................................... Organisation och styrning............................................................................. Ett fast penningvärde – prisstabilitet............................................................. Ett säkert och effektivt betalningsväsende.................................................... BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING ................................... Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden........ INTERN STYRNING OCH KONTROLL................................................. avdelningar och deras uppgifter............................................. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till tog vi på fram en strategisk plan med sikte på vårt jubileumsår . Våra strategiska mål handlade om att vara en framåtblickande centralbank som bidrar till en stabil ekonomisk utveckling för hushåll och företag i , producerar resultat av hög kvalitet och kommunicerar på ett lättillgängligt och tydligt sätt. har världens äldsta centralbank fyllt , och jag kan se tillbaka på ett i många avseenden bra år, där vi i hög grad har uppfyllt våra mål. med fortsatt expansiv penningpolitik, har inflationen legat nära målet på . gjordes penningpolitiken något mindre expansiv och reporäntan höjdes till −0,. Den svenska ekonomin har haft en gynnsam utveckling och det svenska finansiella systemet har fungerat väl. har dessutom varit en ännu mer öppen centralbank, inte bara bildligt talat, utan även bokstavligt. , sedermera riksbank grundades, öppnade vi upp portar för allmänheten. Vi ordnade rundvandringar och berättade om konsten och arkitekturen. Äkta guldtackor ur guldreserv fanns att beskåda, liksom en kopia av världens största kopparmynt. Jag och mina kollegor i direktion bjöd på föreläsningar, och våra experter stod till förfogande för att berätta om uppgifter och hur vårt arbete påverkar människors dagliga liv. Cirka 1 300 personer besökte riksbankshuset vid denna dag. Jubileet firades , med ett stort antal aktiviteter för både medarbetare och allmänheten. För att nå ut till medborgarna och sprida kunskaper om roll i svensk ekonomi har jag och mina direktionskollegor dessutom genomfört en jubileumsturné från i norr till i söder, där vi hållit föreläsningar på temat ”Från kopparmynt till e-krona” och naturligtvis, som sig bör när man fyller år, bjudit på tårta. Ett annat viktigt inslag i jubileumsaktiviteterna var den jubileumskonferens på temat ”Centralbankers roll i dåtid, nutid och framtid” som vi arrangerade tillsammans med vår huvudman . Vid sidan av dessa aktiviteter har gjort betydelsefulla insatser inom flera viktiga områden, inte minst inom verksamhetsområdet betalningar. handlade uppgifter om att värna penningvärdet och hantera betalningsmedel, uppgifter som vi fortfarande har, om än i något förändrad form. Utvecklingen på betalningsmarknaden går fort och kräver en innovativ riksbank. I den tidiga historien kunde bankens föregångare underlätta betalningar genom att ge ut papperssedlar för att folk skulle slippa bära runt på tunga kopparmynt. måste vi hitta nya lösningar för att betalningssystemet ska fortsätta vara välfungerande. Betalningsmarknaden förändras i snabb takt och vi har sett en kraftig minskning av användningen av kontanter i , en utveckling som skiljer sig från andra länder i världen. har vi därför ägnat mycket tid åt frågor som rör betalningar och betalningssystemet. Det allmännas roll – inte minst i form av – blir alltmer aktuell i takt med att efterfrågan på kontanter minskar. Om kontanter inte skulle vara gångbara skulle det inte längre finnas ett betalningsmedel för allmänheten som är garanterat av staten. Vilka konsekvenser detta skulle få för stabiliteten i monetära system och för förtroendet för vårt lands valuta är okänt. Det är därför vi på har inlett en analys av möjligheterna att ge ut en digital centralbankspeng, en så kallad e-krona, som skulle kunna säkerställa att allmänheten även fortsättningsvis har tillgång till ett betalningsmedel som är statligt garanterat. Det stora sedel- och myntutbytet har fungerat väl Det största sedel- och myntutbytet i historia avslutades , vilket var sista datum då de ogiltiga 100- och 500-kronorssedlarna kunde lösas in i bank. publicerade en utvärdering av det omfattande projektet som, från beslut till avslut, löpt och bitvis varit arbetskrävande för inte minst handeln och bankerna. Vår slutsats är att utbytesprojektet har varit komplext men att det har genomförts med framgång. Våra nya svenska pengar är moderna, har en enhetlig utformning och håller hög säkerhetsstandard. Dessutom är miljöpåverkan från tillverkning och hantering lägre än från de gamla mynten, på grund av förändringar i innehåll, storlek och vikt. Den svenska ekonomin fortsatte att växa . Även konjunkturen i omvärlden var relativt stark, trots att BNP-tillväxten dämpades något jämfört . Som en liten öppen ekonomi påverkas i stor utsträckning av utvecklingen i omvärlden. Även om inflationen har legat nära mål , har det funnits en osäkerhet kring det underliggande löne- och pristrycket. Vi fortsatte därför att föra en expansiv penningpolitik, med syfte att värna inflationsmålet och bidra till en god ekonomisk utveckling. Reporäntan hölls oförändrad fram till det sista penningpolitiska mötet då vi beslutade att höja reporäntan från −0,till −0,. Konjunkturen var stark, och inflationen och inflationsförväntningarna var etablerade . Vi bedömde därför att det var lämpligt att minska något på det penningpolitiska stödet. Fortsatt oro för hushållens skulder Det svenska finansiella systemet fungerade väl , och vår bedömning är att den finansiella infrastrukturen överlag var säker och effektiv. Vi har från sida uttryckt en stark oro för att hushållens skulder är för höga för att situationen ska vara hållbar på lång sikt. har skulderna fortsatt att stiga i förhållande till hushållens disponibla inkomster. Eftersom hushållen har stora skulder, som de flesta har tagit sina bolån till rörlig ränta, är det troligt att hushållen blir tvungna att dra ned på sin konsumtion när räntorna börjar stiga. Detta riskerar att dämpa tillväxten och förvärra en eventuellt kommande konjunkturnedgång. För att utvecklingen i svensk ekonomi ska bli långsiktigt hållbar är det viktigt att politikerna kommer överens om åtgärder inom både bostadspolitiken och skattepolitiken. Det låga ränteläget bidrar naturligtvis till att öka riskerna med hushållens skuldsättning. Men den svenska räntan sätts i ett globalt sammanhang och med en strävan att stabilisera inflationen runt inflationsmålet. Eftersom vi nu befunnit oss i en låginflationsmiljö och i ett lågränteläge kan den svenska räntan inte avvika alltför mycket från omvärldens. Mycket talar dessutom för att det i första hand är strukturella brister på bostadsmarknaden och skevheter i skattesystemet som ligger bakom en stor del av skuldökningen. beslutade om en ny strategisk inriktning för de kommande fyra åren som stärker bankens styrning och samordning. Förändrat finansiellt landskap, digitalisering, klimathot, protektionistiska tendenser och ökad säkerhetspolitisk osäkerhet är några av de omvärldsfaktorer som visom centralbank måste bevaka. har världens äldsta centralbank på olika sätt strävat mot att vara en 350-åring i täten. går vi in i 2019, med nytänkande och hög beredskap, på medborgarnas uppdrag för en stark och säker ekonomi. God arbetsmiljö och viktiga samarbeten Kompetent personal som trivs på sin arbetsplats och känner att de har meningsfulla arbetsuppgifter är en förutsättning för att en organisation ska kunna leverera resultat av hög kvalitet. Den senaste medarbetarundersökningen visade att drygt åtta av tio medarbetare på känner stor motivation i sitt arbete och är stolta över att arbeta i banken. Det gläder mig att även årets mätningar av den organisatoriska och sociala arbetsmiljön bekräftade att en stor andel av medarbetarna känner sig nöjda med sin arbetssituation. Jag är stolt över att leda en myndighet där vi, enligt min åsikt, lever upp till vår vision att vara ”bland de bästa”. Jag vill tacka mina kollegor i direktionen, alla medarbetare och de svenska myndigheter vi samarbetar med, för betydelsefulla insatser . räkenskaper visar ett resultat på för . Förutom den finansiella redovisningen finns i denna årsredovisning en övergripande beskrivning av aktiviteter inom bankens huvudområden. För mer detaljerade beskrivningar finns referenser till publikationer och rapporter som offentliggjorts samt hänvisning till webbplats. Ordlistan i bilaga 4 underlättar läsningen genom att förklara viktiga ord och begrepp. är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen i konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . penningpolitik inriktas på att uppfylla inflationsmålet och stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, vars syfte är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Detta görs genom att , förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, även strävar efter att stabilisera produktion och sysselsättning runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. Inflationsmålet är dock överordnat. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Dessutom publicerar efter varje penningpolitiskt möte sin prognos över reporäntan, den så kallade reporäntebanan. Reporäntan och reporäntebanan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed den ekonomiska aktiviteten och inflationen. kan dessutom använda sig av kompletterande åtgärder för att påverka räntebildningen. Den åtgärd som framför allt har varit aktuell är köp av värdepapper. har dessutom haft beredskap att intervenera på valutamarknaden om kronan skulle stärkas så snabbt att det blir svårare att stabilisera inflationen kring . Ett viktigt syfte med kompletterande åtgärder kan vara att signalera att gör vad som behövs för att inflationsförväntningarna ska vara förenliga med inflationsmålet. Ett säkert och effektivt betalningsväsende – finansiell stabilitet För att ska kunna uppnå sitt lagstadgade mål att upprätthålla ett fast penningvärde behöver de finansiella marknaderna fungera väl. ska enligt riksbankslagen även främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det kan göra genom att på olika sätt bidra till att det finansiella systemet är stabilt och se till att det går att göra betalningar på ett säkert och effektivt sätt. får enligt riksbankslagen tillhandahålla ett centralt betalningssystem som banker och andra aktörer kan använda för att göra betalningar. Dessutom ansvarar för att försörja landet med sedlar och mynt. Säker och effektiv kontantförsörjning har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt i och att ansvara för kontantförsörjningen. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, makulerar uttjänta sedlar och mynt och löser in ogiltiga sedlar. Må- let är att säkerställa att sedlar och mynt är av hög kvalitet och att kontantförsörjning är säker och effektiv. Allmänheten och de företag som hanterar kontanter ska ha ett stort förtroende för sedlar och mynt och för kontantförsörjningen. följer också utvecklingen på betalningsmarknaderna och analyserar användningen av kontanter och alternativa betalningsmedel i ekonomin, för att vara beredd att vid behov kunna anpassa sin verksamhet till förändringar i samhället. Säkra och effektiva finansiella överföringar äger och driver det centrala betalningssystemet som gör det lättare för marknadsaktörerna att göra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. De flesta transaktioner i svenska kronor som inte görs internt i en enskild bank hanteras i någon form genom . Därmed har en avgörande betydelse för att det svenska finansiella systemet ska fungera väl, och därför har satt höga mål för dess tillgänglighet och funktionalitet. har dessutom stor betydelse för det penningpolitiska styrsystemet. Räntorna på deltagarnas konton i är nämligen direkt kopplade till reporäntan. Dessa räntor styr de kortare räntorna på de finansiella marknaderna. genomför också själv olika transaktioner genom , exempelvis penningpolitiska transaktioner av olika slag, och lämnar krediter vid extraordinära åtgärder. Förebyggande arbete och krishantering Att kontantförsörjningen och betalningssystemet mer generellt fungerar väl är en förutsättning för stabilitet i det finansiella systemet. definierar finansiell stabilitet som att det finansiella systemet upprätthåller sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. Det är viktigt att såväl som andra länders centralbanker tillsammans med andra relevanta myndigheter arbetar för att minska risken för finansiella kriser och säkerställer att man har förmågan att hantera allvarliga störningar som kan uppkomma i det finansiella systemet. strävar efter att förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att löpande analysera utvecklingen i det finansiella systemet och i ekonomin i övrigt samt genom att informera om och uppmärksamma risker som byggs upp. Analysen fokuserar främst på de stora bankerna i (Han- delsbanken, Nordea, och ) samt de marknader och den infra- struktur som är viktiga för deras finansiering och riskhantering. tursystem som ingår i övervakning är: betalnings- system , Euroclear Sweden AB:s avvecklingssystem för värdepapper (VPC-systemet), Clearing AB:s centrala motpartssystem för finansi- ella derivat, råvaruderivat samt repor och Bankgirocentralen BGC AB:s betal- ningssystem för clearing av massbetalningar. arbetar förebyggande genom att offentligt och i dialog med ak- törerna i det finansiella systemet, både i och internationellt, uppmärk- samma risker och händelser som kan innebära hot mot den finansiella stabili- ger i detta sammanhang rekommendationer dels till banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna, dels till lagstiftaren och andra myndigheter med målet att upplysa om risker och lämpliga åtgärder för att påverkar också utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering genom att svara på remisser och konsultationer och aktivt delta i arbetet i flera internationella organisationer. Flera myndigheter i ansvarar för att främja finansiell stabilitet. samarbete mellan myndigheterna bedrivs bland annat i det finansiella Rådet är ett mötesforum och inte ett beslutsfattande organ. innebär att de representerade myndigheterna kan föra fram sina åsikter om vad de tycker ska åtgärdas, men beslut om vilka åtgärder som ska vidtas fattas självständigt av myndigheterna inom deras respektive ansvarsområden. finansiell kris inträffar delar , , Finansdepar- tementet och Riksgälden ansvaret för att hantera krisen på ett sätt som minimerar de samhällsekonomiska kostnaderna. kan bidra till att hantera en finansiell kris på olika sätt: genom att tillföra likviditet till det finansiella systemet, genom stöd till en enskild bank i form av utlåning mot säkerhet, genom att kommunicera bedömningar och genom samarbete med andra myndigheter och organisa- tioner i och i utlandet. är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att vare sig söka eller ta instruktion från någon annan. Genom att delegera uppgiften att upprätthålla ett stabilt penningvärde till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras bland annat genom att har ett tillräckligt stort eget kapital och har rätt att förvalta finansiella tillgångar. Syftet med tillgångsförvaltningen är att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag, exempelvis genom att genomföra penningpolitiken, ha beredskap att intervenera på valutamarknaden och kunna ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. Tillgångarna måste därför vara sammansatta så att beredskap finns att utföra uppdragen. lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig i sin verksamhet. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och varför. Genom att är öppen och tydlig med vad som ligger till grund för de penningpolitiska besluten ökar trovärdigheten för inflationsmålet. Öppenhet skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. Att redogör för sina bedömningar bidrar också till att marknadsaktörerna kan bilda sig en uppfattning om den ekonomiska utvecklingen och riskerna i det finansiella systemet. självständiga ställning ställer stora krav på kommunikation och insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas av allmänheten och . analysarbete presenteras normalt i rapportform. På webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal och artiklar, samt protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Dessutom är de modeller som använder i sitt analysarbete offentliga. Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Kommittén har antagit namnet . Uppdraget innefattar bland annat frågor om penningpolitikens mål och medel, roll i arbetet med den finansiella stabiliteten, roll på kontantmarknaden och styrningen av . fick också i uppdrag att utreda finansiella oberoende och balansräkning. Kommittén lämnade sitt delbetänkande till regeringen, Tryggad tillgång till kontanter (2018:42). har bidragit till utredningen med en sakkunnig och en expert. Därtill lämnade sitt remissvar på delbetänkandet Tryggad tillgång till kontanter. fortsätter att löpande utveckla sin organisation och styrning i strävan att uppnå visionen att vara bland de bästa i jämförelse med andra liknande organisationer. utgick verksamheterna från den strategiska planen En 350-åring i täten, som började gälla 2015. leds av en direktion som utses av riksbanksfullmäktige. Direktionen ansvarar för bankens verksamhet, medan fullmäktige utser ledamöterna i direktionen och fastställer arbetsordning. var organiserad i sju avdelningar (se figur 1 och bilaga 1). En ledningsgrupp bestående av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen har till uppgift att samordna och följa upp verksamheten. Chefen för kommunikationsenheten ingår också i ledningsgruppen, och chefen för stabsavdelningen är ordförande. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöter och suppleanter utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Efter valet utsåg ett nytt fullmäktige. Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Utöver att utse ledamöterna i direktion och besluta om deras löne- och anställningsvillkor, fastställer fullmäktige arbetsord- ning där övergripande organisation och regleringen av vissa lednings- och beslutsfrågor anges. Fullmäktige beslutar också om utformningen av sedlar och mynt. Vidare lämnar fullmäktige förslag till om hur resultat ska disponeras samt yttrar sig till i fråga om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Fullmäktige har dessutom, enligt förarbetena till ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank, till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid och yttra sig under direktionens sammanträden, men de har inte förslags- eller rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av externa konsulter. Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt verksamhetsområde, och direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Ordföranden och vice ordföranden lämnar vanligtvis en redovisning om fullmäktiges arbete till finansutskott. sammanträdde fullmäktige vid tio tillfällen. En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2018/19:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. direktion består av sex ledamöter med mandatperioder på fem eller . Fullmäktige utser en ordförande i direktionen som ska vara chef för och minst en vice ordförande som ska vara förste vice riksbankschef. Direktionen har ett gemensamt ansvar för verksamhetens inriktning, utveckling och effektivitet och fastställer instruktion. Direktionen fattar beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet, betalningsfrågor och om . Direktionen beslutar också om strategiska mål, verksamhetsplan och budget. Riksbankschefen har i uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot den beslutade budgeten. Riksbankschefen är också chef över avdelningscheferna. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. höll direktionen totalt 22 sammanträden (varav sex penningpolitiska möten). Därutöver har direktionen fattat 2 beslut per capsulam. Direktionen ska minst lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. ledamöter i vid två öppna utfrågningar om penningpolitiken, en öp- pen utfrågning om finansiell stabilitet, en öppen utfrågning om framtida sedelproduktion och en öppen utfrågning om till : Redogörelse för penningpolitiken 2017. bestod direktionen av följande ledamöter: är riksbankschef och ordförande i direktionen. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förnyat mandat att leda direktion under från . Fullmäktige beslutade att förlänga mandat . Ingves är medlem i Europeiska () allmänna råd och ledamot av () styrelse samt representant i Internationella valutafondens (IMF) guvernörsstyrelse. Han är också ordförande i för banktillsyn () samt, i den egenskapen, medlem i Rådet för finansiell stabilitet (FSB). Vidare är han ledamot av Europeiska systemrisknämndens (ESRB) styrelse och medlem i finansiella stabilitetsrådet. utsågs till ordförande i . är förste vice riksbankschef. Hon tillträdde posten för en mandatperiod . Fullmäktige beslutade att förlänga mandat . Hon är ledamot i () samt ledamot i Europeiska systemrisknämndens (ESRB) rådgivande tekniska kommitté (ATC). af Jochnick har också ett delat ordförandeskap i arbetsgruppen för pelare 2 under . Hon är också riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd samt ordförande för kontanthanteringsrådet. är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod . fick han ett förlängt mandat . Han representerar i Working Party 3 (WP3) och i Bellagiogruppen. Per är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat .