frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — Vidare har det funnits utrymme att utveckla metodfrågor för verksamheten, bl.a. hur iakttagelser följs upp, när och hur dialoger med myndigheter ska ske och vilka frågeställningar som bäst tas om hand i projekt- form. tillkom även en ny ärendekategori i JO:s ärendeserie – begä- ran om återrapportering – och Opcat-verksamheten fick en egen ärendeserie. Dessa förändringar innebär dels att det är möjligt att redovisa vilka olika typer av ärenden som handläggs på Opcat-enheten, dels en förbättring av möjlighet- erna att kommunicera de resultat som uppnåtts. Verksamhetens huvudsakliga inriktning är regelbundna inspektioner. Sedan starten har JO genomfört över 200 Opcat-inspektioner. De iaktta- gelser som redovisas i inspektionsprotokollen är och kommer även fortsatt att utgöra ett viktigt underlag i den uppföljning som sker myndighetsvis samt vid val av tematiska inriktningar och inspektionsobjekt. Metoderna för hur Opcat-arbetet ska bedrivas har utvecklats . Till exempel begär ombudsmännen allt oftare en återrapportering av den inspekte- rade myndigheten i en eller flera frågor. En begäran om återrapportering brukar som regel avse hur den inspekterade myndigheten avser att åtgärda en brist som uppmärksammats vid inspektionen. Det kan t.ex. handla om brister i den fy- siska miljön eller strukturella brister. En begäran om återrapportering innebär att JO kan följa upp de granskade verksamheterna och att myndigheterna vidtar åtgärder i syfte att förebygga omänsklig behandling. Det förekommer att myn- digheter även redovisar andra åtgärder som vidtagits efter JO:s inspektioner. Det kan t.ex. handla om förtydliganden av interna beslutsprocesser och styrdo- kument m.m. Under det gångna verksamhetsåret har JO efter återrapportering fattat ett antal principiella beslut som rör Kriminalvården och Statens institu- tionsstyrelse (SiS). För att kunna kommunicera resultaten av inspektionerna har arbetet med att ta fram olika rapporter prioriterats under verksamhetsåret. Rapporterna fyller en viktig funktion i att belysa och kommunicera hur situationen ser ut för fri- hetsberövade personer. publicerades dels en årsrapport för verksam- heten för perioden –2017, dels en tematisk delrapport om transporter av frihetsberövade. har Opcat-enheten deltagit i två nordiska NPM-möten, varav JO var värd för ett möte som hölls i . Vidare har enheten deltagit i flera europeiska möten och på nationell nivå haft kontakt med ett antal frivilligorganisationer. Under det gångna verksamhetsåret genomfördes 34 inspektioner, varav 33 av- såg platser där frihetsberövade är placerade (20 på chefsJO ansvarsområde, 4 på JO ansvarsområde och 10 på JO 2 0 1 9 /2 0 J O1 T I L L R I K S D A G E N Renfors ansvarsområde). är inrikes transporter av frihetsberövade. Inom ramen för temat har chefsJO beslutat om tre initiativ och JO om ett ini- Totalt har JO beslutat om nio initiativärenden efter Opcat-inspektioner. Förutom de inspektioner som genomförts under det gångna verksamhetsåret omfattar denna redovisning även några inspektioner som genomförts tidigare verksamhetsår men där protokoll beslutats under detta verksamhetsår. Antalet inspektioner och inspektionsdagar har ökat sedan föregående år och inspektionerna har fördelats över hela landet. dialogmöten och inspektioner av institutioner. tionsteamens sammansättning varierat och anpassats till vilken typ av inspek- tion som ska genomföras. Vidare är storleken på inspektionsobjektet, målgrupp och eventuell säkerhetsklass viktiga faktorer för teamens sammansättning. Under verksamhetsåret genomfördes 15 oanmälda inspektioner, bl.a. var samt- liga häktesinspektioner inom ramen för projektet om beläggningssituationen i Verksamheten har genomfört flera upp- följningsinspektioner, bl.a. av SiS LVM-hem , arresterna singborg och samt anstalten . I föregående års ämbetsberättelse lyftes det fram att en av de viktigaste frågorna för Opcat-verksamheten är Kriminalvårdens arbete med isoleringsbrytande åtgärder. Vidare uppmärksammades att den höga belägg- ningssituationen i häktesverksamheten och det ökade behovet av anstaltsplatser gav anledning till oro, detta eftersom det kan leda till en platsbrist inom krimi- nalvården och därmed svårigheter att tillgodose behovet av exempelvis gemen- samhetsplatser i häkte. Verksamheten har fortsatt att uppmärksamma dessa frågor. ChefsJO beslutade efter Kriminalvårdens återrappor- tering om isoleringsbrytande åtgärder att fortsätta granskningen av intagnas isolering i häkte (dnr O 7-2018). Inom ramen för ett initiativärende kallades företrädare för Kriminalvården till ett protokollfört dia- logmöte under ledning av chefsJO. Ett beslut i ärendet kan förväntas under /20. De farhågor för beläggningssituationen som lyftes fram i förra årets ämbets- berättelse besannades . Med anledning av vad som rapporterades i bl.a. medier beslutade chefsJO att inleda ett initiativärende om beläggningssituationen inom (dnr O 19- 2019). Opcat-enheten arbetade med ärendet i projektform. Ett material med frågeställningar togs fram och det genomfördes totalt nio inspektioner t.o.m. . Inspektionsserien omfattade sju häk- ten, en anstalt och en polisarrest. Samtliga inspektioner inom visade på en ansträngd platssituation med en beläggning på . Platsbristen har medfört att Kriminalvården behövt flytta intagna mel- lan olika häkten. Det blev vid inspektionerna tydligt att platsbristen i Kriminal- vårdens anstalter med högre säkerhetsklass var och är en viktig orsak till att T I L L R I K S D A G E N 2019/20 JO1 intagna blivit kvar i häkte. När JO inspekterade riksmottagningen i anstalten Kumla hade kapaciteten utökats kraftigt. hade antalet platser nära nog fördubblats, bl.a. genom att celler dubbelbeläggs utifrån principen att de sist inskrivna får dela cell. Kriminalvården har ombetts yttra sig över det som kommit fram vid inspektionerna, och en fråga som ställts till myndigheten är vilka andra åtgärder förutom dubbelbeläggning som myndigheten vidtar för att förbättra platssituationen i landets kriminalvårdsanstalter. Beslut i ärendet fattas . fattade chefsJO ett principiellt viktigt beslut i frågan om vad som är gemensamhet i häkte. En inspektion av häktet ägde rum (dnr 583-2017). I protokollet efter inspektionen begärdes en återrapportering av Kriminalvården. I beslutet efter återrapporteringen utta- lade chefsJO att begreppet ”gemensamhet” får anses förut- sätta en vistelse tillsammans med flera andra intagna. Det innebär att exempel- vis samsittning (två intagna vistas tillsammans) inte går att jämställa med vis- telse i gemensamhet. Om en intagen inte vistas i gemensamhet är han eller hon avskild. Vidare framhöll chefsJO att en avdelning måste bestå av åtminstone tre bostadsrum för att lagstiftningens grundläggande krav om intag- nas rätt till vistelse i gemensamhet ska kunna tillgodoses. ChefsJO uttalade vidare att det är bekymmersamt att Kri- minalvården inrättar platser som med myndighetens egna ord befinner sig i nå- gon form av ”mellanläge” mellan avskildhet och gemensamhet. Det kan finnas ett behov av att inrätta avdelningar som kan tillgodose intagnas behov av att vistas i en mindre grupp av intagna. Dock måste sådana avdelningar enligt chefsJO utformas på ett sätt att de inte begränsar de intagnas rätt till vistelse i gemensamhet . Detta är nödvändigt för att motverka att verksam- heten bedrivs i en gråzon mellan avskildhet och gemensamhet. När det gällde förhållandena på en avdelning i häktet kunde konstateras att den bara består av två platser. Häktet uppmanades att, i samråd med Kriminalvårdens huvudkontor, överväga om dessa platser över huvud taget ska an- vändas för placering av intagna. Det är en central fråga för JO att följa hur Kriminalvården tillgodoser att intagna i häkte som inte har restriktioner blir placerade så att de kan vistas i gemensamhet . Denna frågeställning kommer att tas om hand i det pågående initiativärendet om isoleringsbrytande åtgärder. Opcat-inspektioner av den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården Under verksamhetsåret ledde chefsJO en Opcat-inspektion av Rättspsykiatriska regionkliniken i . På uppdrag av chefsJO inspekte- rades tre psykiatriska kliniker, Länsakuten vid , Region rättspsykiatriska klinik Helix och Sahlgrenska sjukhusets akutmot- tagning Östra. Inspektionerna har i huvudsak begränsats till att avse vårdmil- jön, tvångsåtgärder och transporter av frihetsberövade. 2 0 1 9 /2 0 J O1 T I L L R I K S D A G E N I Opcat-verksamhetens årsrapport –2017 berörs frågan om s.k. stimuli- fattiga miljöer och att vissa klinikledningar anser att avskalade miljöer är en nödvändig del i att motivera patienterna. Denna uppfattning är inte oemotsagd, och erfarenheterna från en inspektion av visar att en stimulifattig miljö inte nödvändigtvis behöver ta sikte på den fysiska vårdmil- jön. I stället kan det handla om att vidta andra typer av åtgärder för att minska stimuli. Vidare visar inspektionen i att det är möjligt att uppnå en god vårdmiljö om det tas ett samlat grepp om utformningen av en verksamhets lo- kaler. De två inspektioner som genomfördes i Stock- holmsområdet visar att det finns en förbättringspotential inom området vård- miljö. När det gäller länsakuten vid handlar det om att mot- tagningen framstår som kraftigt underdimensionerad – det kom fram att den ursprungligen var avsedd att kunna ta emot 7 000 patienter , men sökte sig 23 000 patienter till mottagningen – och att den på grund av problem med lokala transporter tvingats ta hand om patienter i en utsträckning som den inte är avsedd för. Det kan enligt chefsJO starkt ifrågasättas om den situation som beskrivs i protokollet är förenlig med det grundläggande kravet på att all vård ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet (dnr 5990-2018). Verk- samheten vid inspekterades och det visade sig att sjukhuset saknar tillgång till rastgårdar och att vårdmiljön vid inspektionen upplevdes som mörk, trång och avskalad. Vidare kom det fram att patienter upplevde en otrygghet av att inte kunna låsa om sig på sina rum. De upplevde det även som jobbigt att dela rum med andra patienter. ChefsJO påminde om att JO i tidigare ärenden uttalat att utgångspunkten bör vara att en patient ges möjlighet till minst en timmes utomhusvistelse , och hon rekommen- derade () att i samråd med klinikled- ningen se över hur vårdmiljön kan förbättras och patienterna kan få möjlighet till daglig utomhusvistelse (dnr 3887-2018). ChefsJO betonade efter inspektionen av länsakuten att regionerna har ett ansvar för att sätta ramar för hur transporterna av patienter till och från deras enheter går till. Av den anledningen uppmanades SLSO att vidta åtgärder för att komma till rätta med de problem som personalen upplevde med Kriminalvårdens sätt att utföra handräckningstransporter. ChefsJO förde fram att det bör ligga nära till hands att i detta arbete ha ett erfarenhetsutbyte med Kriminalvården, och på så sätt försöka utforma arbetsmetoder som innebär att patienterna bemöts på ett bättre sätt i samband med transporter, bl.a. för att minska upplevelsen av stigmatisering. En återrapportering begärdes av SLSO med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att minska stigmatise- ringen i samband med transporter av patienter (dnr O 16-2019). Vid inspektionen av kom det fram att det fanns olika uppfattningar bland läkarna i frågan om ett kvarhållningsbeslut som fattats på länsakuten även gäller på sjukhuset, eller om ett nytt sådant beslut behöver fattas när patienten anlänt. Efter inspektionen av länsakuten konstaterade chefsJO att dessa förhållanden väcker frågor om bl.a. Re- gion sätt att organisera den psykiatriska slutenvården, innebörden av begreppet ”vårdinrättning” och räckvidden av ett beslut om kvarhållning. T I L L R I K S D A G E N 2019/20 JO1 Frågorna kommer att utredas av JO inom ramen för ett särskilt initiativärende (dnr 1732-2019). I ämbetsberättelsen 2018/19 lyftes frågan om hur Inspektionen för vård och omsorg () fullgör sitt uppdrag med att föra ett automatiserat register över sjukvårdsinrättningar och enheter där det får ges vård enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård samt över enheter för rättspsykiatrisk undersökning (2 kap. 4 § andra stycket och 7 kap. 7 § patientsäkerhetslagen [2010:659]). Det har under de gångna verksamhetsåren kommit fram att det är svårt att få en överblick över antalet platser för psykiatrisk tvångsvård, vilket är bekymmersamt ur flera aspekter. För att följa upp bl.a. denna fråga beslutade chefsJO att inom ramen för ett ärende inleda en dialog med (dnr O 5-2018). På hennes uppdrag har Opcat-enheten genomfört dialogmöten med IVO:s samtliga sex tillsynsavdelningar. Förutom säkerhetsregistret har även frågor om hur utövar tillsyn över användandet av tvångsåtgärder inom den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården tagits upp. En särskild fråga var hur utövar tillsyn över vårdinrättningar där det finns patienter som varit avskilda , s.k. långtidsavskilda. Samtliga möten protokollfördes. De avdelningsvisa dialogerna och vad som kom fram vid dessa möten kommer att följs upp med en dialog med ledningen för . ChefsJO kommer därefter att fatta beslut i ärendet. Opcat-inspektioner av Statens institutionsstyrelses ungdomshem och LVM-hem Under verksamhetsåret ledde JO en inspektion av ungdoms- hemmet , och Opcat-enheten inspekterade på uppdrag av honom två ungdomshem, Sundbo och Vemyra, samt genomförde en uppföljande in- spektion av LVM-hemmet . Det finns flera beröringspunkter mellan SiS och Kriminalvårdens verksam- heter. I likhet med intagna i kriminalvården har de intagna på någon av SiS institutioner rätt att vistas tillsammans med andra intagna i ge- mensamhet. SiS har möjlighet att i vissa fall begränsa denna rätt genom att besluta om dels avskiljande, dels vård i enskildhet. Vård i enskildhet ska vara anpassad efter den intagnes individuella vårdbehov. En fråga om vård i enskild- het ska prövas fortlöpande och alltid omprövas från den senaste prövningen. Vid inspektionen av ungdomshemmet kom det fram att avdel- ningar kan sektioneras, och på så sätt är det möjligt att skilja på ungdomar som inte bedöms kunna vistas med varandra. Vid inspektionen var en av avdelning- arna sektionerad. I den ena sektionen vistades två ungdomar. I samtal med en av ungdomarna kom det fram att sektioneringen hade skett eftersom han inte kunde vistas med en av de intagna som var placerad i den andra sektionen. Efter inspektionen framhöll JO att utgångspunkten vid vården på ett 2 0 1 9 /2 0 J O1 T I L L R I K S D A G E N särskilt ungdomshem är att en intagen ska ges möjlighet att vistas i gemensamhet med andra intagna. En vistelse i gemensamhet innebär att en intagen vistas tillsammans med åtminstone två andra intagna. Denna rätt kan begränsas genom beslut om dels vård i enskildhet, dels avskiljning. Om förut- sättningarna för sådana åtgärder inte är uppfyllda ska den intagna ha rätt att vistas i gemensamhet (dnr 6204-2018). Vid inspektionen av LVM-hemmet uppgav företrädare för hemmet att de saknade möjlighet att erbjuda intagna vård i enskildhet. Hem- mets låsta avdelning är uppdelad i två delar och de intagna som vistas i respek- tive del hålls skilda från varandra. JO konstaterade att det lig- ger nära till hands att se de båda delarna som två avdelningar. I den mindre intagsdelen placeras intagna som regel på LVM-hemmet, och vid inspektionen kom det fram att en sådan placering kan pågå under rela- tivt . I samtal med personal från JO uppgav en intagen att hon hade vistats som enda intagen i intagsdelen. Enligt JO uppvisar en sådan placering likheter med de förhållanden som råder för en intagen som ges vård i enskildhet. Om en intagen placeras ensam i intagsdelen eftersom hon på grund av drogpåverkan inte bedöms kunna vistas tillsammans med andra in- tagna, är det enligt JO fråga om vård i enskildhet som måste dokumenteras i ett beslut. Det är nämligen inte acceptabelt att tvångsvården bedrivs i en gråzon där det är svårt att bedöma om LVM-hemmet på ett mer eller mindre formlöst sätt använt sig av de särskilda befogenheter som finns i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (dnr 5569-2018). Vid inspektionen av det särskilda ungdomshemmet berättade ung- domar på ungdomshemmet bl.a. att personal utsatte dem för obefogat våld. Det var framför allt situationen på en av ungdomshemmets avdelningar () som ungdomarna beskrev. Liknande uppgifter hade kommit fram vid en in- spektion som hade genomfört . hade SiS dessutom gjort fem lex Sarah-anmälningar om allvarliga missförhål- landen på ungdomshemmet. Ledningen för ungdomshemmet hade vidtagit vissa åtgärder för att försöka komma till rätta med situationen. Efter inspek- tionen drog JO slutsatsen att ledningen för ungdomshemmet inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder för att förändra situa- tionen. Av den anledningen ombads SiS återkomma med besked om vilka åt- gärder som vidtagits eller var planerade för att ungdomarna ska få en säker och trygg vård. I sin återrapportering konstaterade att varken de åtgärder som ungdoms- hemmets ledningsgrupp vidtagit eller de stödinsatser som det ansvariga verk- samhetskontoret vidtagit haft önskad effekt. Efter var det enligt SiS klarlagt att det fanns påtagliga brister i verksamheten och avdel- ningen hade stängts tillfälligt. JO beslutade i återrap- porteringsärendet och beslutet redovisas på s. 537. SiS arbete med utvärdering och förändring av ungdomshemmet sät- ter fingret på frågor som, enligt myndigheten, även är relevanta i förhållande till övriga LVM-hem och ungdomshem. Det finns således anledning att i Opcat-verksamheten följa upp det pågående arbetet för att förebygga att de som T I L L R I K S D A G E N 2019/20 JO1 är frihetsberövade inom SiS verksamheter utsätts för omänsklig eller förned- rande behandling m.m. Opcat-inspektioner av polisens arrester Under verksamhetsåret inspekterade JO arresten , och Opcat-enheten genomförde på hennes uppdrag ytterligare nio inspektioner av polisarrester, varav fyra var uppföljande inspektioner. Vid inspektion av arres- ter är fokus i första hand att ta reda på hur de frihetsberövades rättigheter till- godoses. Det rör sig bl.a. om de frihetsberövades rätt till mat, möjlighet att sköta sin personliga hygien och daglig utomhusvistelse. En annan viktig fråga för inspektionerna är de frihetsberövades säkerhet. Det är inte ovanligt att de personer som placeras i en arrest är i dåligt fysiskt eller psykiskt skick. Därför är det viktigt att det görs säkerhetsbedömningar av den som placeras i en arrest. Vidare är det viktigt att de frihetsberövade ses till regelbundet och att denna tillsyn dokumenteras. Vid JO:s inspektioner kontrolleras även de fysiska mil- jöerna i arresterna. Vid inspektionen av arresten uppmärksammades att det hade inträffat ett stort antal självmordsförsök genom att intagna fäst hängsnaror i inredningsdetaljer i arrestens anhållningsceller. Efter inspektionen konstaterade JO att försökte en intagen hänga sig med en snara som han hade satt fast i toalettdörren i en av anhållningscellerna. Trots detta gjordes inte några förändringar, och 2009 inträffade åtminstone yt- terligare fyra incidenter där intagna fäste snaror i toalettdörrarna. Därefter an- vändes toalettdörrarna vid åtminstone ytterligare nio självmordsförsök –2014 och 2017. beslutade att arrestcellerna skulle byggas om. Innan ombyggnationen kunde påbörjas inträffade ytterligare två självmordsförsök, varav ett med dödlig utgång. Enligt JO är det mycket allvarligt att det dröjde innan nödvändiga föränd- ringar genomfördes och tidsutdräkten fick mycket allvarliga konsekvenser. Vi- dare är det anmärkningsvärt att den väggfasta pallen i anhållningscellerna inte förändrades i samband med ombyggnaden. Pallen har använts vid åtminstone tre självmordsförsök i arresten . JO framhöll att det är viktigt att drar nytta av erfarenheterna från arresten och använder dessa i myndighetens fortsatta arbete för att förebygga själv- mord och andra självskadande handlingar. Erfarenheterna bör i första hand kunna komma till nytta när det gäller utformningen av ar- restceller (dnr O 2-2019). har beslutat om kompletterande bestämmelser när det gäller utrustningen av en arrestcell. En cell ska som regel vara utrustad med en anordning som medger reglering av ljusinsläpp samt filt, kudde, , spegel, klocka och radio. Det kan dock finnas skäl att begränsa utrustningen vid t.ex. risk för självskadande handlingar. Inspektionerna under verksamhetsåret visar att arrestcellerna i de allra flesta fall är utformade och utrustade i överens- stämmelse med gällande bestämmelser. I vissa fall har det noterats att arrest- lokalerna är slitna men de har som regel uppfattats som välhållna. JO har dock haft synpunkter på att de frihetsberövade i några arrester 2 0 1 9 /2 0 J O1 T I L L R I K S D A G E N saknar möjlighet att reglera inflödet av dagsljus (arresterna och ). Vidare visar inspektionerna att rutinerna för säkerhetsbedömning följs inom . Det finns dock vissa tendenser till att tillsynen genomförs på ett slentrianmässigt sätt och att bedömningarna inte dokumen- teras på ett korrekt sätt. När det gäller frågan om tillsyn av intagna som är omhändertagna på grund av berusning har JO uttalat sig efter inspektioner av arresterna , , och . Hon påtalade vid inspektionen av arresten att det kommit fram uppgifter som talade för att vissa i arrestpersonalen var av uppfattningen att en person som omhändertagits för be- rusning ska vara intagen i arresten i åtminstone . Av den anledning- en påminde JO om att hon tidigare understrukit att ett omhän- dertagande ska pågå så som möjligt. Det ska göras en kontinuerlig pröv- ning av om förutsättningarna för ett fortsatt omhändertagande är uppfyllda. Verksamhetens tematiska inriktning mot transporter har lett till flera utta- landen. När det gäller de inspektioner som genomfördes finns en genomgång av gjorda uttalanden redovisade i den delrapport som publicerades . Bland annat finns brist på samordning mellan och Kriminalvården när det gäller omhändertagandet i polisarrester för trans- portuppehåll. Brister i planeringen av dessa uppehåll har lett till en så pass an- strängd arbetssituation att arrestpersonalen inte getts en rimlig chans att ta del av säkerhetsbedömningar m.m. (arresten ). Även i andra fall har det uppmärksammats att den myndighet som begär handräckning inte lämnar över information om den frihetsberövade till Kriminalvården. Vid inspektionen av arresten uppmärksammades att ett antal ung- domar hade förvarats i arresten i väntan på transport. var det sju unga omhändertagna enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga som var placerade i arresten eller mer i väntan på transport. Enligt företrädarna för arresten var skälet till de relativt långa förvarstiderna att Kriminalvården inte kunnat lämna tydliga besked om när en transport kunde genomföras. Det är – enligt företrädarna för arresten – inte ovanligt att Kriminalvården uppger att en transport ska genom- föras , för att dagen efter återkomma med besked om att trans- porten inte kan genomföras. Efter inspektionen uttalade JO att situationen var mycket otillfredsställande och hon konstaterade att gransk- ningen av handlingarna visade att – dvs. efter det att möjligheten till förvar infördes – var en person som precis fyllt place- rad i arresten under nästan . Det är enligt JO oaccep- tabelt (dnr O 13-2019). Efter inspektionen av arresten uttalade JO att Po- lismyndigheten har ett viktigt arbete framför sig när det gäller att förbättra för- utsättningarna för förmansprövning på distans. En sådan prövning bör alltjämt bara användas i undantagsfall. För att ge den som ska utföra en sådan prövning bästa möjliga förutsättningar bör den genomföras med ljud- och bildöverföring (dnr 7556-2018). T I L L R I K S D A G E N 2019/20 JO1