frsrdg · H604NR1 · 2019-03-14 00:00:00 — Rapport till 2018/19:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation får härmed överlämna berättelsen om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 70:e session –och en översikt över rådets övriga verksamhet . Huvuddragen i verksamheten 2018............................................................. temasession i den 9–................... 70:e session i – 7 Utskotten och kontrollkommittén .............................................................. Utskottet för ett hållbart ................................................................. Utskottet för kunskap och kultur i ................................................. Utskottet för tillväxt och utveckling i ............................................ Utskottet för välfärd i .................................................................... Den parlamentariska (BSPC) .................................. Den arktiska parlamentarikerkonferensen................................................. svenska delegation 2018 ..................................................... Framställningar, rekommendationer och interna beslut ....................... Resolution antagen vid den 27:e parlamentariska ....... Resolution antagen vid den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen ........ Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har aktivt utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande, vilket innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, om erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och om att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och . Verksamheten bedrivs inom ramen för presidiet och de fyra utskotten samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ och äger rum varje höst. arrangeras också en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i och genom kontakter med regeringsnivån samt med organisationer och enskilda medborgare. hade ordförandeskapet för . Vid sessionen 2017 presenterade rådets tillträdande president (H) huvuddragen i det kommande programmet för det norska ordförandeskapet. Fyra områden var tongivande: hälsoteknologi och patientsäkerhet, utbildning och integration, hav och havsresurser samt det nordiska försvarssamarbetet. Flera av dessa prioriteringar återfanns även i både det svenska ordförandeskapsprogrammet i och tidigare ordförandeskapsprogram i . Tetzschner menade att ambitionen var att bygga vidare på tidigare fastslagna prioriteringar och konstaterade även att det var positivt att det fanns en samsyn mellan parlamentariker och regeringssidan om vad det nordiska samarbetet bör arbeta med. Avsikten med ordförandeskapsprogram för är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. däremot inte utrymme i ett kortfattat program att nämna allt det samarbete som pågår fortlöpande inom eller inom ramen för . har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete också på andra sakområ- den, även om de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet betona- des särskilt i rådets arbete . Det finns fortfarande en stark önskan från parlamentarikerhåll att öka aktu- aliteten i arbete för att förbättra nationell förankring och att arbeta med snabbare processer. har via sitt genomförda reform- arbete eftersträvat mer politisk dialog och mindre av konsensuslösningar. 2 Huvuddragen i verksamheten 2018 verksamhet bedrivs inom ramen för presidiet, de fyra utskotten och kontrollkommittén. Verksamheten inom dessa skildras i avsnitt 6–7. eftersträvar mer politisk dialog och vill att arbetet ska vara till nordisk nytta för medborgarna, vilket innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Att ska vara världens mest integrerade region är en gemensam målsättning med brett stöd. Rörlighet och samarbete över landgränserna är ett bärande element i det nordiska samarbetet. innebar att dagsaktuella gemensamma nordiska utmaningar stod högst uppe på dagordningen. Nedan skildras de frågor som hade störst inverkan på rådets övergripande verksamhet. En viktig del av det nordiska samarbetet är att underlätta integrationen och arbetet mot alla former av gränshinder. Gränshinderfrågorna står alltid högt på dagordningen och vävs in i olika organ. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag och erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden. Det nordiska samarbetet har bedrivits med en stark medvetenhet om att fri rörlighet gynnar handel och kunskapsutbyte, som ger den tillväxt som bygger välfärd. Att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer tillhör samarbetets kärna. Som ett resultat av översynen av Nordiska ministerrådets organisation för gränshinderarbetet ersattes Gränshinderforum med . har som uppgift att identifiera och föreslå åtgärder för att avlägsna gränshinder för medborgare och företag i . (S) var representant i . Inom har en gränshindergrupp med representation från presidiet och samtliga utskott bildats. Från svenska delegationen har ett stort antal ledamöter deltagit i gruppens arbete. Gruppens utgångspunkt är inte att utreda eller driva egna gränshinderfrågor utan att stödja ministerrådets gränshinderråd när det ger mening samt att meddela rådets representant i om vilka konkreta gränshinder man från sida anser bör prioriteras. Samtliga utskott och presidiet diskuterar kontinuerligt gränshinderfrågor. Förutom att undanröja existerande gränshinder vill rådet även jobba för att förhindra att nya gränshinder uppstår. 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2018 En digital inre marknad i och , ett fördjupat digitalt samarbete och utveckling av en sammanhängande digital infrastruktur för medborgarna, företagen och förvaltningen i regionen är målet för det nya ministerrådet för digitalisering. Även i har digitaliseringsfrågor diskuterats både i plenum och i flera av rådets utskott. Den snabba tekniska utvecklingen innebär helt nya förutsättningar, behov och villkor för individ och samhälle, för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och för civilsamhället. Det påverkar tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demokrati. Vid möten i den 23–hölls ett gemensamt möte och en diskussion på temat Den digitala utvecklingens möjligheter att förbättra demokratiska och hållbara nordiska välfärdssamhällen – politiskt ledarskap och ansvar. Bland annat diskuterades digitaliseringens betydelse för den politiska demokratin och hur den demokratiska delaktigheten kan påverkas av digitalisering. Rådet har fortsatt arbeta med förslag om bland annat nordisk samordning kring digitalisering inom högre utbildning och forskning, välfärdsteknologi och e-hälsa samt om nordisk e-legitimation. Klimatfrågorna berör alla, oberoende av nation, ålder och kön. Klimatförändringarnas effekter på havet har varit en återkommande fråga som hade stor påverkan på rådets arbete och ett prioriterat ämne i det norska ordförandeskapsprogrammet. I programmet stod bland annat att presidentskapet ska arbeta för att de nordiska länderna tillsammans driver på för ett ”reglerat och hållbart utnyttjande av resurserna i havet”. Havet var också i fokus på rådets temasession i på där utgångspunkten för debatten var delmål 14 i Agenda , som handlar om havsmiljön. Årets tema Havet resulterade även i ett antal medlemsförslag och rekommendationer. Vid rådets septembermöten i var det särskilt fokus på klimatfrågor och . På är spåren av den globala uppvärmningen påtagliga, och detta avspeglade sig i rådets mötesagenda. Exempelvis kan nämnas att utskottet för ett hållbart bland annat behandlade frågor om sjösäkerhet i , minskade utsläpp från sjöfarten och konsumenters roll i kampen mot klimatförändringen. Vid ett gemensamt möte för hela diskuterade rådet klimatförändringar – det som har hänt och det som förväntas hända. Den politiska regionala utvecklingen samt roll I strategi för internationellt samarbete 2018–2022 konstateras att det skett stora förändringar runt om i världen sedan den förra strategin antogs 2012. Strategin visar på fortsatt prioritering av framför allt samarbetena 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2018 med och den parlamentariska (BSPC) samt den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) men lyfter även fram det fortsatta samarbetet med . Generellt är målsättningen att fortsätta arbeta för ett ökat nordiskt fokus i säkerhets- och utrikesfrågor, framför allt i fråga om säkerheten kring . Den förändrade geopolitiska situation som följt på utvecklingen i gör att är månt om att bidra till ökad stabilitet i regionen. ville fortsätta att markera mot det försämrade politiska klimatet i men fortsätta att ha kontakt och utbyte med oberoende krafter inom det ryska civila samhället. Eftersom man på regeringssidan har haft begränsade kontakter finns det ett behov av att upprätthålla parlamentariska forum såsom Östersjösamarbetet, samt det arktiska samarbetet. kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta att ha kontakter med ryska parlamentsledamöter men ett begränsat ett antal fasta årliga evenemang. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. Utvecklingen har medfört att stärkt sitt samarbete med länder i närområdet, särskilt med de baltiska staterna. bidrar med en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. (M) var 2018 delegationens ordförande och (S) delegationens vice ordförande fram till dess att ny delegation valdes . Vid delegationens konstituerande möte valdes (M) till ordförande och (S) till vice ordförande. I delegationens arbetsutskott ingick, fram till dess att ny delegation valdes , (M), (S), (S), (M), (S) och (SD). Suppleanter i arbetsutskottet var (M), (C), (MP), (L) och (V). Vid delegationens konstituerande möte utsågs, utöver delegationens ordförande och vice ordförande, (S), (M), (S) och (SD) till medlemmar i arbetsutskottet. Till suppleanter utsågs (C), (V), (KD), (L) och (MP). svenska delegation och arbetsutskott höll sex respektive två möten. Delegationens ordförande och vice ordförande deltog dessutom i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. januarimöte hölls i under den svenska delegationens värdskap. har 2019 ordförandeskapet i , och vid sessionen i valdes (M) till president och (S) till vice president i . Delegationen utarbetade ordförandeskapsprogrammet var dag – demokrati och folklig förankring, med underrubrikerna Jämställdhet, Digitalisering, Gränshinder och Klimat. Programmet fokuserar på betydelsen av demokrati och det breda folkliga samarbete som bedrivs i de nordiska länderna. betänkande över den svenska delegationens redogörelse och regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet debatterades i kammaren . Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation har följt upp rekommendationer och aktivt arbetat med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen har översänt de antagna rekommendationerna till relevanta utskott och även utsett särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar till att följa upp behandlingen av rekommendationerna. Vidare har delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar har också utnyttjat den möjlighet som medger att ställa skriftliga frågor till och de nordiska ländernas regeringar. svenska delegation arrangerade ett seminarium om digitalisering samt en lunchbriefing om det isländska alltingsvalet. uppmärksammade delegationen även de baltiska staternas 100-årsjubi- leum med ett seminarium i . Delegationen arrangerade seminariet Det digitala samhället – möjligheter och utmaningar med syfte att få en bild över digitaliseringens utveckling inom bland annat myndigheter, kommuner och landsting. Vid seminariet, som ägde rum i Skandiasalen i , gavs också en inblick i regeringens digitaliseringsstrategi, internetanvändningen bland medborgare i , utvecklingen inom hälsa, vård och omsorg, liksom barns och ungas stadigt ökande användning av olika digitala plattformar. Panelen bestod av , professor i statsvetenskap vid , , regeringens digitaliseringschef, , forskare på , , programansvarig för e-hälsa på Kommuner och Landsting samt , kurator på . Med anledning av det isländska alltingsvalet arrangerade svenska delegation en lunchbriefing i om valresultatet och det efterföljande arbetet med regeringsbildningen. ambassadör var inbjuden till briefingen för att analysera valresultatet, ge en bild av isländsk politik ur ett historiskt perspektiv samt ge en orientering kring framtida politiska utmaningar. Briefingen ägde rum i före detta bostadsutskottets sessionssal och samlade runt 30 riksdagsledamöter och tjänstemän. De baltiska staterna , och firade år av självständighet. Den svenska delegationen uppmärksammade detta genom att arrangera ett seminarium i förstakammarsal. Vid seminariet, som ägde rum , deltog parlamentariker från de tre baltiska staterna och ledamöter i den svenska delegationen i en paneldiskussion där det goda parlamentariska samarbetet mellan och betonades. Se- minariet belyste också ländernas historia, det nutida och framtida samarbetet mellan och de baltiska länderna samt gemensamma utmaningar och möjligheter. Dialog med den nordiska samarbetsministern Den svenska delegationen hade en dialog med den nordiska samarbetsministern (S) om aktuella nordiska frågor och det svenska ordförandeskapet i 2018. Ministern konstaterade vid ett möte med delegationen att det finns ett stort engagemang i både och närområdet för samarbetet kring . När det gällde arbetade man både långsiktigt och konkret med frågor som digitalisering (5G, artificiell intelligens), jämställdhet inom arbetslivet, polissamarbete i , diverse projekt inom sjukvården samt inkludering av unga människor i socialt utsatta områden. När det gällde arbetet mot gränshinder skulle rapporten om nordiskt lagstiftningssamarbete följas upp och man tittade även närmare på frågor som integrering, rörlighet över gränserna, godkännande av yrkeskvalifikationer och en gemensam nordisk byggstandard. utvärderade också de kulturinsatser som genomförs, med ambitionen att strama upp och effektivisera den delen av verksamheten. Den svenska delegationen bjöd in , i Fokus, informationstjänsten Hallå samt representanter för Ungdomens Nordiska råd (UNR) till sina delegationsmöten för utbyte av information och gemensamma samarbetsprojekt. Delegationens medlemmar och suppleanter medverkade även vid olika arrangemang i och i Fokus regi. svenska delegation deltog med representanter i de permanenta kommittéerna för den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) och den parlamentariska (BSPC). Den parlamentariska hålls , och den arktiska parlamentarikerkonferensen hålls . Verksamheten i dessa konferenser och permanenta kommittéer redovisas under särskilda avsnitt i redogörelsen. beslutade talmannen i samråd med gruppledarna att från och med mandatperioden utse en fast delegation till både BSPC och CPAR. I syfte att möjliggöra synergier, förankring och fördjupning kunde det vara önskvärt att åtminstone en av medlemmarna i respektive delegation även var medlem i svenska delegation. 4Nordiska rådets temasession i den 9– beslutade att, utöver den ordinarie sessionen , hålla en årlig temasession . Årets temasession hölls i , , den 9–. Presidiet beslutade att Havet skulle vara det övergripande temat på sessionen, med koppling till huvudtemat i ordförandeskapsprogram för 2018 och FN:s hållbarhetsmål 14 (Agenda 2030) om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling. Av ett notat som sändes ut inför temasessionen framgick att det ur ett nordiskt perspektiv finns ett antal delmål i Agenda som är relevanta att diskutera, bland annat fångstreglering och hållbara fiskbestånd, förebyggande av alla slags föroreningar i havet, från både landbaserad och marin verksamhet, minimering och åtgärdande av havsförsurningens konsekvenser samt att skydda av kust- och havsområdena, i överensstämmelse med nationell och internationell rätt. Aktuell debatt om havet Temasessionen inleddes med en aktuell debatt baserad på ett dokument från om var de nordiska länderna står i förhållande till FN:s hållbarhetsmål 14 (Agenda 2030). Det konstaterades i dokumentet att de nordiska länderna har havet och dess ekosystem högt på dagordningen och att länderna är aktiva och ledande, både nationellt och internationellt. finns många utmaningar att arbeta med, bland annat när det gäller skydd av miljöer och kustnära farvatten, överutnyttjande av fiskbestånd och föroreningar i form av plast och mikroplast i haven. Sammanfattningsvis betonades i dokumentet att de nordiska länderna generellt bör arbeta för ett mer hållbart utnyttjande av havet. Det fanns en enighet bland medlemmar om att temat var högst aktuellt och att rådet arbetar aktivt med många av frågeställningarna. Det underströks också i debatten att även om klimatförändringarna inte kan undvikas är det viktigt att visar ledarskap och samarbetar för att få kunskap om hur försurning och förändrade havsströmmar påverkar havets ekologi. I samband med huvudtemat debatterades även ett rådsförslag om att minska utsläppen från sjöfarten i . Det rådde enighet i plenarförsamlingen om att det var ett bra förslag, men det framfördes att transporter på havet i vissa fall kan vara ett bättre alternativ än andra typer av transporter, även miljömässigt. Utöver debatterna behandlade även presidium och fyra fackutskott temat Havet ur olika synvinklar under sina respektive möten dagen före temadebatten. 4 TEMASESSION I DEN 9–10 APRIL 2018 Vid temasessionen presenterade social- och jämställdhetsminister ett ministerrådsförslag om en handlingsplan för nordiskt funktionshinderssamarbete 2018–2022. Handlingsplanen hade tre fokusområden: mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fri rörlighet. Handlingsplanen hade utarbetats av välfärdscenter och Nordiska ministerrådets sekretariat. hade gett inspel till innehållet och det hade också organiserats ett nordiskt arbetsseminarium med intresseorganisationer på funktionshindersområdet. plenarförsamling såg positivt på den nya handlingsplanen och beslutade enhälligt att ställa sig bakom förslaget. I sedvanlig ordning behandlades och debatterades ett antal medlemsförslag av under temasessionen. Bland dessa fanns frågor som gällde facklig organisering, Global , nordisk transportpolitik, ett utökat försvarssamarbete mellan reservister och frivilliga i de nordiska länderna och nordiskt inflytande och samarbete med G20. Plenarförsamlingen fattade även beslut om förslag som gällde totalförsvars-, kris- och försörjningsplanering, global nedrustning av kärnvapen, harmonisering av lagstiftning gällande hbtiq-per- soner i samt stöd för studenter i fara. Under temasessionen antogs ett tiotal rekommendationer av plenarförsamlingen. Temasessionen avslutades med att ett antal nyväckta medlemsförslag presenterades för en första diskussion i plenarförsamlingen. Bland förslagen fanns nordiskt energisamarbete, försörjningssäkerhet och krisberedskap (Mittengruppen), forskning om försurning av haven (den isländska delegationen), nordiskt universitet (Mittengruppen) samt en gemensam portal och standarder för havsmiljödata (den socialdemokratiska gruppen). 5Nordiska rådets 70:e session i – session är årets största nordiska forum för dialog mellan parlamentariker, statsministrar, oppositionsledare och fackministrar från hela . Den 70:e sessionen anordnades i norska –. Viktiga teman som lyftes fram på sessionen var bland annat De- mokratin under press, Fri rörlighet i och Det nordiska lagstiftningssamarbetet. En rad aktuella politiska frågor behandlades på sessionen; den fortsatta digitaliseringen i , arbetet mot gränshinder, de nordiska sjukvårdssystemen samt nordiskt jämställdhetssamarbete. Aktuella internationella frågor och frågor kring försvars- och säkerhetspolitik togs upp då utrikesministrarna gav sina redogörelser till parlamentariker. På programmet fanns även en diskussion om nordiska arbetsmarknadspolitiska problemfrågeställningar, presentation av nya medlemsförslag samt traditionsenlig plenardebatt och votering om medlemsförslag. Vid sessionen deltog gäster från bland annat , den parlamentariska och den arktiska parlamentarikerkonferensen, , och . Även flertalet av de nordiska talmännen fanns på plats under öppnandet med anledning av att det hölls ett nordiskt talmansmöte parallellt med sessionen i . Temat för årets toppmöte med de nordiska statsministrarna var De nordiska ländernas förmåga att möta andra länders försök att påverka våra samhällen och demokratiska processer. var ordförandeland i 2018, och statsminister inledde debatten med att lyfta vår framgångsrika nordiska modell, möjlig tack vare våra länders starka och bitvis unika demokratitraditioner och folkrörelsetraditioner och att det är därför människor i litar på varandra och på samhällets institutioner. Statsminister anförande tog avstamp i huvudtemana för det svenska ordförandeskapet: ett inkluderande, hållbart, innovativt, tryggt och öppet . (M) vände sig med en fråga till statsminister om hur de nordiska länderna tillsammans kan värna om frihandeln. Lo- rena Delgado Varas (V) frågade om den danska regeringens ekonomiska politik samt den lagstiftning som Delgado Va- ras menade urholkar demokratin, rättssäkerheten och välfärden och nämnde som exempel de så kallade gettolagarna. (S) frågade statsmi- 5 70:E SESSION I DEN 30 OKTOBER–1 NOVEMBER 2018 nister vilka konsekvenser han ser av nedskärningar och det för- ändrade uppdraget till public service och vad det kan få för konsekvenser för det danska folket och ytterst för demokratin. gästades det nordiska toppmötet av premiärmi- framhöll hur mycket och de nordiska länderna har gemensamt, alltifrån en delad historia och omfattande brittiska investeringar i nordiska företag till gemensam uppskattning av nordisk kultur Att de nordiska länderna och delar en värdegrund belystes också av , som menade att en fundamental tro på demokrati, jäm- ställdhet och mänskliga rättigheter har gjort våra länder till nära partner på den Efter anförandet fick varje partigrupp ställa en fråga och premiärministern fick bland annat resonera om eventuella förändringar ef- ter brexit och huruvida brittiska och nordiska medborgare även i fortsättningen ska kunna åtnjuta de fördelar som medlemskapet i EU gett. Vid sessionen presenterade ett antal förslag och redogörelser.