frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — JO uttalar i be- slutet att det sättet att verkställa ett beslut om umgängesstöd inte alltid står i överensstämmelse med vad domstolen har förordnat och att det inte finns stöd för att nämnden regelmässigt förlägger allt umgänge med umgänges- stöd till en viss lokal. I det aktuella fallet hade tingsrätten klargjort att ett umgänge på Umgåsen inte var lämpligt. Enligt JO skulle bakgrunden inte ha fört 2 0 1 9 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T fram Umgåsen som alternativ utan i stället ha utsett en person att medverka vid umgänget. JO konstaterar att nämndens underlåtenhet att verkställa be- slutet om umgängesstöd i praktiken ledde till att barnet gick miste om det umgänge med sin mor som hon hade rätt till enligt tings- rättens dom. JO kritiserar bristande handläggningen. AAoch BB har tillsammans en dotter , som är född . BBtalan vid och yrkade bl.a. att CC skulle ha rätt till visst umgänge med henne. Tingsrätten gav Familjerättsbyrån i kommun i uppdrag att genom- föra en vårdnads- och umgängesutredning gällande CC. I utredningen som gavs in till tingsrätten föreslog utredaren bl.a. att CC skulle ha rätt till visst umgänge med BB i hennes bostad, i närvaro av en kontaktperson. Tingsrätten kontaktade stadsområdesförvaltningen Innerstaden i kommun för att höra om umgänge kunde ske i enlighet med utredarens förslag. gjordes följande anteckning i domstolens dagboksblad: Tfn från DD, handläggare : DD informerar UT om att hon diskuterat frågan om umgänget med sin chef och att man på Stadsområdet kommit fram till att ett umgänge i den formen som är före- slaget i utredningen inte kommer att beviljas av Stadsområdet. Behöver en kontaktperson närvara under umgänget hänvisas parterna till Umgåsen. I en anmälan klagade på stadsområdesförvaltningen Innerstaden (numera arbetsmarknads- och socialförvaltningen) i kommun. Han ifrågasatte förvaltningens besked till tingsrätten om att umgänge i närvaro av kontaktper- son inte skulle beviljas. JO hämtade in dagboksbladet i tingsrättens mål. Därefter begärde JO att för- valtningen skulle lämna skriftliga upplysningar över det som AA hade uppgett i sin anmälan. Förvaltningen anförde i ett remissvar bl.a. följande: AAhar framfört klagomål på hur ASF Innerstaden handlagt frågan om hur umgänge mellan modern, , och dottern […], kan verkställas. I utredning avseende vårdnad och umgänge, genomförd av familjerättssektionen i ASF Innerstaden, har föreslagits att umgänge mellan [dottern] och hennes moder initialt bör ske i närvaro av kontaktperson i moderns hem. Tingsrätten har, efter önskemål från modern, kontaktat ASF Innerstaden för att utröna om ett sådant beslut är verkställbart. Handläggare har, i samråd med sektionschef , informerat Tingsrätten enligt ne- dan. I har man inrättat en sektion som arbetar enbart med um- gängesärenden av olika slag. Här finns socionomer med kunskap och erfa- renhet av umgängesfrågor, de svårigheter som kan uppstå i relationen mel- lan barnet och umgängesföräldern, kunskap om hur man bör vägleda SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 umgängesföräldern och mandat att intervenera om situationen bedöms skadlig för barnet. Bedömning har gjorts att det inte är förenligt med barnets bästa att till- sätta lekmän som kontaktpersoner i dessa ärenden. En sådan kontaktperson har inte adekvat utbildning, varför personen inte har mandat att ingripa och vägleda föräldern i umgängessituationen. Det bedöms även finnas risk att det uppstår lojalitetsband mellan kontaktpersonen och umgängesföräldern, som kan vara till men för barnet. AAkom in med flera skrivelser till JO. Han bifogade tingsrättens dom från . Av domen framgick att tingsrätten hade förordnat att CC skulle ha rätt till visst umgänge med BB och att umgänget skulle ske i närvaro av umgängesstöd utsett av kommun. Tingsrättens beslut gällde . AA anförde i en av skrivelserna bl.a. att förvaltningen hade meddelat att domen inte skulle verkställas i fråga om umgängestöd. JO begärde att i kommun skulle yttra sig över det AA hade uppgett i sin anmälan och övriga skrivelser. Nämnden anförde i ett remissvar bl.a. följande: Fadern, , har framfört klagomål på hur Arbetsmarknads- och Socialför- valtning, Socialtjänst Innerstaden har handlagt frågan om hur umgänge mellan modern, , och dotter […], kan verkställas. Fadern har i bilaga 2, daterad 170427, ställt sig frågande till huruvida stadsdelsförvaltning Innerstaden (numera Arbetsmarknads- och socialför- valtningen, socialtjänst Innerstaden) kan ta sig sådan makt att till Tingsrät- ten uttala sig och diktera domslut innan en förhandling ägt rum. Socialtjänst Innerstaden har yttrat sig till Tingsrätten inför en tingsrätts- förhandling kring möjligheterna att verkställa ett umgänge med kontaktper- son i en förälders hem. I yttrandet framgår att ett sådant uppdrag är svårt att verkställa. Detta då kontaktpersoner är lekmän, oftast utan adekvat utbild- ning och då uppdraget sker i förälders hem kan säkerheten för kontaktper- sonen inte säkerställas. Därför förordar umgänge på Um- gåsen, en verk- samhet med personal som är specialiserad på umgängesä- renden och där föräldrar och barn kan träffas under trygga förhållanden. , socialtjänst Innerstaden vid- går att fadern och faderns offentliga biträde efter tingsrättsdom informerats om att domen inte går att verkställa och Umgåsen har erbjudits som alter- nativ. Efter översyn i ärendet ändrar förvaltningen sitt ställningstagande. Soci- altjänst Innerstaden kommer att utreda och tillsätta en kontaktperson men vidhåller som ovan svårigheterna med att rekrytera och att kunna upprätta trygga anställningsförhållanden för kontaktpersonen. En kontaktperson har inte större möjligheter än personal på Umgåsen att ingripa vid ett bortfö- rande eller annan hotfull situation. I avvaktan på att en lämplig kontaktperson kan utses erbjuds Umgåsen. AAkommenterade remissvaret och uppgav bl.a. att för- valtningen nu hade meddelat att den hade hittat en person som kunde närvara vid umgänget. JO hämtade in vissa ytterligare handlingar i tingsrättens mål, bl.a. nämndens yttrande till tingsrätten om umgängesstöd. I ett beslut anförde JO följande: 2 0 1 9 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T Ett barn ska ha rätt till umgänge med en förälder som det inte bor tillsammans med (6 kap. 15 § , FB). Den föräldern kan väcka talan i domstol om umgänge (6 kap. 15 a § FB). Domstolen beslutar då i fråga om umgänge mellan barnet och föräldern. Ett beslut om umgänge kan vara mer eller mindre detaljerat. Domstolen kan t.ex. bestämma att umgänget ska ske på en viss plats. När domstolen beslutar om umgänge får den, om barnet har behov av det, besluta att en person som utses av socialnämnden ska medverka vid umgänget, s.k. umgängesstöd (6 kap. 15 c § FB). Ett beslut om umgängesstöd ska gälla för . Innan ett beslut om umgängesstöd meddelas ska rätten hämta in ett yttrande från socialnämnden. I ett sådant yttrande ska nämnden ange sin inställning till om umgänge med umgängesstöd är praktiskt genomförbart. Nämnden ska inte yttra sig över om ett umgänge med umgängesstöd är lämpligt (prop. 2009/10:192 s. 30). Ut- gångspunkten bör vara att socialnämnden kan och ska svara för att genomföra ett beslut om umgängesstöd i en realistisk omfattning. Att en domstol låter bli att förordna om umgängesstöd för att socialnämnden angett att den inte kan verkställa beslutet förutsätts vara en undantagssituation (se a. prop. s. 13). En domstol är inte bunden av nämndens besked om vilka förutsättningar som finns att tillgodose behovet av umgängesstöd (se a. prop. s. 30). Genom regleringen i FB har lagstiftaren skapat en tydlig ansvarsfördelning, dvs. domstolen beslutar om umgänge med umgängesstöd och socialnämnden verkställer domstolens beslut. är alltså skyldig att efter rättens beslut om umgängesstöd utse en viss person att medverka vid umgänget. Det är fråga om en ren verkställighetsåtgärd från nämndens sida (se a. prop. s. 14). Det finns inga bestämmelser som reglerar utformningen av det uppdrag som umgängesstödet får av nämnden. Lagstiftaren uttalade att det är mest naturligt att detta styrs av domstolens beslut och uppdrags- eller anställningsavtal samt att frågorna hanteras av genom allmänna råd (a. prop. s. 14). Av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds allmänna råd om so- cialnämndens ansvar för vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge (HSLF-FS 2017:51) framgår att nämnden bör formulera uppdraget att vara um- gängesstöd tydligt och detaljerat i ett skriftligt dokument. Av dokumentet bör det bl.a. framgå vad syftet med umgängesstödet är och vilka dagar och den person som är utsedd att vara umgängesstöd ska medverka. Ett beslut om umgängesstöd ska inte förväxlas med ett beslut om insats i form av kontaktperson. får på begäran eller efter samtycke från den enskilde utse en särskild person (kontaktperson) med uppgift att hjälpa den enskilde och hans eller hennes närmaste i personliga angelägenheter (3 kap. 6 b § SoL). En kon- taktperson kan t.ex. bistå vid umgänge mellan barn och förälder. För ett barn som inte har fyllt får kontaktperson utses endast om barnets vårdnadsha- vare begär eller samtycker till det. Kontaktperson är alltså en frivillig insats som förutsätter föräldrarnas sam- tycke, medan en domstol kan besluta om umgängesstöd oavsett föräldrarnas inställning. SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 –pågick ett mål mellan AA och BB om bl.a. CC:s rätt till umgänge med BB vid . Tingsrätten hämtade inom ramen för målet in ett yttrande från nämnden om umgängesstöd. Nämnden anförde i yttrandet bl.a. följande: Innerstaden kan inte bevilja bistånd i form av kontaktperson som närvarar vid umgänge hemma hos en förälder utifrån arbetsmiljö. En kontaktperson som närvarar vid umgänge är en lekman och bedömningen är att en sådan anställning inte kan ske i ena förälderns hem då kontaktper- sonens säkerhet inte kan garanteras där. Generellt är det svårt att finna lekmän som tar på sig denna typ av upp- drag och därmed svårt att få till stånd ett sådant umgänge inom rimlig tid. Bedömningen är att övervakat umgänge bäst kan ske på Umgåsen. Umgåsen är en umgängesverksamhet som bedrivs av kommun. Verk- samheten är öppen under vissa bestämda tider . I finns det plats för fem barn och deras föräldrar. finns två socialsekreterare närvarande för att vid behov ge hjälp och stöd. Tingsrätten beslutade i en dom att CC skulle ha rätt till um- gänge med BB varannan , ojämna veckor kl. 11.00–14.00. Domstolen förordnade också att umgänget skulle ske i närvaro av umgängesstöd utsett av kommunen. I domen uttalade tingsrätten att ett umgänge på Umgåsen inte uppfyllde CC:s behov av stöd och inte heller tillgodosåg syftet att låta henne bekanta sig med sin mors hemmiljö. Domstolen påpekade också att bestämmelsen om umgängesstöd inte har som utgångspunkt att allt umgängesstöd ska ske i kommunens lokaler med kommunens personal. Efter tingsrättens dom meddelade nämnden AA att domen inte gick att verk- ställa i fråga om umgängesstöd, utan angav att umgänget kunde ske vid Um- gåsen. Fråga är nu bl.a. om nämnden kunde verkställa tingsrättens beslut om um- gängesstöd genom att använda sig av Umgåsen. Nämnden har i sitt remissvar uppgett att den ändrat sitt ställningstagande och att den efter utredning av behovet kommer att tillsätta en kontaktperson. Jag utgår från att nämnden med kontaktperson menar um- gängesstöd. I en skrivelse till JO anförde AA att förvaltningen hade hittat en person som kunde åta sig uppdraget att medverka vid umgänget. Det återstod då endast av tingsrättens ettåriga förordnande om umgängesstöd. JO har i flera tidigare beslut uttalat sig om en socialnämnds skyldighet att utan dröjsmål verkställa beslut om umgängesstöd (se bl.a. JO:s beslut i ärende med dnr 3428-2016 och JO:s beslut i ärende med dnr 4036-2017). Det är av grundläggande betydelse att det som en domstol har bestämt följs av den myndighet som ska verkställa beslutet. Såvitt jag har erfarit är det vanligt att en socialnämnd verkställer ett beslut om umgängesstöd genom att tillhandahålla en lokal där det finns personal som kan vara stöd till barnet och föräldern under umgänget. Det sättet att verkställa ett beslut om umgängesstöd står dock inte alltid i överensstämmelse med det som domstolen har förordnat. Det kan naturligtvis finnas situationer när det är 2 0 1 9 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T lämpligt att umgänge äger rum i en umgängeslokal som kommunen tillhanda- håller, men det finns inte stöd för att nämnden regelmässigt förlägger allt um- gänge med umgängesstöd till en sådan lokal. I det aktuella fallet hade tingsrät- ten klargjort att ett umgänge på Umgåsen inte var lämpligt. mot den bakgrunden inte ha fört fram Umgåsen som alternativ, utan i stället ha utsett en person att medverka vid umgänget mellan BB och CC. En konsekvens av nämndens handlande blev att nämnden först efter domen, och efter att JO hade inlett en utredning i saken, utsåg en person att medverka vid umgänget. Nämndens underlåtenhet att verkställa beslutet om umgängesstöd ledde i praktiken till att CC gick miste om det umgänge med sin mor som hon hade rätt till enligt tingsrättens dom. allvarligt på det inträffade och nämnden ska kritiseras för den bristande hand- Det som AA har anfört i övrigt ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Fråga om en socialnämnd vid tillhandahållande av umgängesstöd kunde föreskriva att en tolk skulle vara med vid umgängestillfällena (Dnr 6168-2017) Beslutet i korthet: Tingsrätten beslutade att ett barn skulle ha rätt till um- gänge med sin pappa i närvaro av umgängesstöd. Vid verkställighet av tings- rättens dom ställde stadsdelsnämnden upp ett villkor om att en tolk skulle närvara vid umgänget. Eftersom nämnden inte lyckades få tag i en tolk kunde umgänget inte komma till stånd. När en domstol har beslutat om umgänge med umgängesstöd är nämnden skyldig att utse en viss person att medverka vid umgänget (6 kap. 15 c § ). Nämndens uppgift efter domstolens beslut är av rent verk- ställande karaktär. Nämnden kan ställa upp vissa ordningsföreskrifter och liknande när nämnden tillhandahåller umgängesstöd, inte minst när umgänget sker i lo- kaler som förvaltningen tillhandahåller för umgänget. Föreskrifterna kan röra t.ex. vilken del av lokalerna den enskilde och andra får vistas i och andra regler som syftar till att man inte stör andra personer som har umgänge . Nämnden får dock inte ställa upp villkor för umgänget som i praktiken begränsar barnets rätt till umgänge med föräldern. I beslutet konstaterar JO att tingsrätten varken i sin dom eller på annat sätt har uttalat något om att det vid sidan av umgängesstödet skulle finnas en tolk med vid umgängestillfällena. JO konstaterar också att nämndens vill- kor om att en tolk skulle vara med vid umgänget uppenbarligen inte utgjorde en ren ordningsregel. Nämnden hade alltså inte något stöd för att ställa upp ett villkor om att en tolk skulle vara med vid umgänget. JO kritiserar stads- den inte verkställde tingsrättens dom. SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 AAoch BB har två barn tillsammans som är födda och 2008. ansökte BB om äktenskapsskillnad vid och yrkade att hon ensam skulle ha vårdnaden om barnen. beslutade tingsrätten att BB skulle ha ensam vårdnad om barnen. Vidare beslutade tingsrätten att det yngsta barnet skulle ha rätt till umgänge med AA i närvaro av umgängesstöd. Umgänge med umgängesstöd skulle pågå . I en anmälan klagade på (Familjerätt Sydväst) i och uppgav bl.a. att familjerätten inte verkställt tingsrätts dom från om umgänge med umgängesstöd. JO begärde att i skulle yttra sig över det som AA hade anfört i sin anmälan till JO. I remissvaret anförde nämn- den bl.a. följande: Familjerätt Sydväst har bedömt att umgänget inte kan verkställas med an- ledning av stor oro för att barnens trygghet skulle komma att äventyras vid umgängestillfällena. Oron grundar sig på att barnen vid tidigare umgängen visat tecken på otrygghet och ovilja till att träffa umgängesföräldern. Be- dömningen har haft sin utgångspunkt i vad som är bäst för barnet. Familje- rätt Sydväst har på olika sätt försökt hitta lösningar för att umgänget ska blir tryggare för barnet. Familjerätten har även föreslagit och undersökt möjligheterna för andra stödinsatser till umgängesföräldern vad gäller att utveckla föräldraförmåga i syfte att umgängesföräldern ska sätta barnens behov i fokus och därmed skapa förutsättningar för en trygg relation dem emellan. Ärendet rör AA och hans två barn födda och 2008. inkom beslut från om umgängesstöd gällande AA och hans två barn. Enligt beslutet ska barnen ha umgänge med sin pappa med umgängesstöd varannan lördag. I tingsrät- tens beslut fanns inget slutdatum för umgänget fastställt då målet om ma- karnas äktenskapsskillnad ännu inte var avgjort. genomförde Familjerätt Sydväst enskilda uppstartsmöten med föräldrarna för att planera umgänget. En umgängesplan fastställdes som även innefattade samtal med barnen samt invänjningstider i umgäng- eslokalen. till och med ägde umgänge rum under sex tillfällen i Familjerätt Sydvästs umgängeslokal i . Vid samtliga umgängen närvarade umgängesstödjare samt tolk. Umgängesstödjarna observerade att barnen visade tecken på otrygghet vid samtliga umgängestillfällen med sin pappa. Vidare har umgängesstödjarna observerat att det yngre barnet haft vissa goda stunder med sin pappa medan det äldre barnet tydligt tagit avstånd både verbalt och fysiskt under umgäng- estillfällena. Umgängesstödjarna har hört att AA pratat illa om barnens 2 0 1 9 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T mamma inför barnen och trots umgängesstödjarnas uppmaningar och för- slag på annat bemötande har detta fortsatt. Under pågående insats med umgängesstöd har Familjerätt Sydväst haft enskilda uppföljande samtal med föräldrarna vid flertal tillfällen i syfte att försöka skapa en tryggare miljö för barnen. Handläggarna vid Familjerätt Sydväst har i uppföljningssamtal med AA betonat vikten av att han inte talar illa om barnens mamma inför barnen och på olika sätt undersökt hur han kan göra för att barnen ska känna sig trygga med honom. Handläggarna har uppfattat att AA har haft svårt att fokusera på barnens behov även under deras samtal. Barnens mamma har uttryckt oro för att barnen påverkas ne- gativt av umgänget då de varit ledsna efter umgängena bland annat då pap- pan talat illa om henne vid umgängena. Familjerätt Sydväst har även haft två uppföljningssamtal med barnen. Under det första uppföljningssamtalet framförde barnen önskemål om att deras pappa ska visa mer intresse för dem under umgängena och inte prata illa och ställa frågor om deras mamma. Vid det sista uppföljningssamtalet uttryckte barnen klart och tydligt att de inte ville fortsätta med umgängena då det inte blivit bättre och då de fortfarande kände sig otrygga. Med anledning av att barnen upplevt otrygghet under umgängena och då AA inte förmått att sätta barnen i fokus bedömde Familjerätt Sydväst att um- gänget behövde avbrytas. rapporterade Familjerätt Syd- väst till hur umgänget fungerat samt att umgänget avbrutits med anledning av ovanstående. beslutade att det yngsta barnet ska ha rätt till umgänge med sin pappa med um- gängesstöd i den umgängeslokal som de tidigare besökt. Umgänget skulle pågå enligt tingsrättens beslut. genomförde Familjerätt Sydväst enskilda uppstartsmö- ten med föräldrarna för att planera umgänget. I inledande uppstartsmöten med AA framkom önskemål om att byta umgängesstödjare då han saknade förtroende för umgängesstödjarna och menade att de rapporterat felaktig- heter och anklagat honom för sådant som inte stämmer. Familjerätt Sydväst bedömde det som olämpligt att byta umgängesstödjare dels då det inte var möjligt rent praktiskt och dels då barnen redan skapat en trygg relation med dessa umgängesstödjare. Kontinuitet och en trygg relation med um- gängesstödjarna bedömdes som en viktig förutsättning för att det yngsta barnet ska kunna känna sig trygg under umgängena. Vidare bedömde Fa- miljerätt Sydväst i samband med uppstartsmötena att AA fortsatt saknade förmåga att se sin egen del i att skapa trygghet för barnen under umgängena samt en oförmåga att sätta barnens behov i fokus. För att få till stånd umgängestillfällena enligt beslut från domstol har Familjerätt Sydväst vid ett flertal tillfällen försökt ordna med en tolk på dialekten sylheti dock utan lyckat resultat. Den främsta orsaken till att tolk inte har kunnat ordnas beror på att tolk med aktuellt språk och dialekt inte har funnits att tillgå . Det finns från stadsdelsnämndens sida inget krav på att tolk ska närvara vid umgängena i umgängeslokalen. Det är vanligt att föräldrar talar sitt modersmål med sina barn utan att tolk när- varar. Utifrån tidigare kännedom har dock oron för barnens situation och tidi- gare upplevda otrygghet föranlett bedömningen att det fanns en stor risk att umgängena inte skulle bli bra för barnet om de skulle ske utan tolk. Famil- jerätt Sydväst bedömde att det för barnets bästa är av stor vikt att um- gängesstödjarna har möjlighet att gå in och avbryta umgänget i det fall AA likt tidigare fokuserar på mamman i stället för på barnen. Oron för att um- gängena inte skulle bli bra för barnet förstärktes då AA i samtal med hand- läggarna inte visade på någon förändring vad gäller att sätta barnen i fokus. SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 Vidare bedömde Familjerätt Sydväst att umgänge med umgängesstöd inte är rätt insats för barnen och föräldrarna. Familjerätt Sydväst ansåg att det skulle vara positivt för barnen om deras pappa sökte och tog emot stöd i sitt föräldraskap. Föräldrarna och det yngsta barnet informerades om familjerättens bedömning och var positiva till att handläggarna vid familje- rätten undersöker möjlighet till stöd genom vad gäller föräld- raskapet. Handläggarna på Familjerätt Sydväst har undersökt möjligheterna till stöd och hjälp från i berörd kommun/stadsdel samt har även haft en dialog kring AA:s stödbehov i föräldraskapet med den pågående samtalskontakt som han har på stadsdelsförvaltningen. rapporterade Familjerätt Sydväst att umgänge med umgängesstöd inte har kunnat verkställas. Förvaltningens bedömning av handläggningen Syftet med umgängesstödet är att det ska bidra till trygghet för barnet. Det är inte en umgängesförälders behov av stöd eller den andre förälderns tvek- samheter till umgänget som i sig ska ligga till grund för bedömningen av om umgängesstöd behövs eller inte. Umgängesstöd bör begränsas till situa- tioner då det ur barnets synvinkel är befogat. När det enbart gäller en föräl- ders eventuella behov av stöd och hjälp vid umgängesrättens utövande bör stöd- och hjälpbehovet prövas i de former som finns enligt socialtjänstlagen. Nämnden har även en skyldighet att agera om umgänget enligt nämndens bedömning bör avbrytas, exempelvis om barnet mår dåligt eller riskerar att fara illa om umgänget fortsätter (Familjerätt, Kommunernas arbete med umgänges- stöd, ). Barnets bästa har varit utgångspunkten för familjerättens bedömning vad gäller att inte verkställa umgänge med umgängesstöd enligt domstolens beslut i AA:s ärende . Bedömningen är att umgängesstödet under rådande förutsättningar inte kunde säkerställa barnets trygghet under umgängena. I uppstartssamtalen med AA var det tydligt att hans behov av stöd i sin föräldraroll var fortsatt stort. Umgängesstödjarna har rapporterat att de vid tidigare umgängen då tolk närvarat fått ingripa då det han uttryckt verbalt till barnen bidragit till otrygghet. Familjerätten har uppfattat att um- gängesstödjarnas uppgift under rådande omständigheter tenderar att handla om förälderns behov av stöd och hjälp snarare än barnets. Familjerätt Sydväst har på olika sätt försökt hitta lösningar för att umgänget ska blir tryggare för barnet i samtal med umgängesföräldern samt även fö- reslagit och undersökt möjligheterna för andra stödinsatser i regi vad gäller att utveckla umgängesförälderns föräldraförmåga.