frsrdg · H604RJ1 · 2019-03-01 00:00:00 — Revideringen innebär förtydliganden av dels stadgarnas distinktion mellan arvoden och ersättning, dels mandatperiodernas längd och utformning för styrelseledamöter och suppleanter. RJ är en fristående stiftelse med säte i . Styrelsen beslutar självständigt om verksamheten inom ramen för stadgarna, vilka sedan stiftelsens tillkomst preciserar (§ 2) följande ändamål för RJ: Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning med anknytning till . att verksamheten skall ges en betydande flexibilitet och att i princip inte något forskningsområde skall vara uteslutet från möjligheten att erhålla bidrag från stiftelsen, men att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att stiftelsens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, därvid särskilt uppmärksammas, att stiftelsen skall verka för att främja kontakter med internationell forskning, samt att stiftelsens medel inte skall tas i anspråk för inrättande av permanenta tjänster. Om så befinns lämpligt, skall dock till stiftelsens verksamhet kunna knytas forskare för så att stödet från stiftelsen får karaktären av livstidsstipendium. Väsentliga händelser under räkenskapsåret •Riksdagen utsåg nya styrelseledamöter från , och styrelsen utsåg nya ledamöter av beredningsgrupperna från samma datum. I båda fallen innebär besluten att cirka hälften av ledamöterna byttes ut. •Styrelsen anställde fil.dr som ny vd, hon tillträder . •Styrelsen fattade beslut om att förtydliga principerna för dels personsamband, dels arbets- och ansvarsfördelning mellan styrelsen och beredningsgrupperna. •Styrelsen fastställde dokumentet Strategiska målsättningar. •Styrelsen beslutade efter en försöksverksamhet att RJ Sabbatical ska vara en återkommande, ordinarie stödform samt avsatte medel bland annat till satsningar på forskning om så kallade mixade metoder, till medfinansiering av Global Issues—Integrating Different Perspectives on Social Inequality och till medfinansiering av Digitalisering av kulturarvet. •Arbetet med att färdigställa en omfattande och detaljerad beredningshandbok påbörjades bland annat som följd av de förslag och observationer som finns i rapporten om hur jämställdhetsfrågorna behandlas i berednings- och beslutsprocesserna. •Fastigheten 23 vid tomställdes för grundförstärkning och ombyggnad, och samtliga hyresgäster evakuerades och flyttade till temporära lokaler vid . •Fastigheten 12 såldes till en köpeskilling som väsentligen översteg den externa värderingen. •Investeringsåtagandena i de onoterade delägda bolagen ökades med vardera och i den nystartade fonden Areim IV gjordes ett investeringsåtagande om . Styrelsens ledamöter utses av för en fyraårsperiod. Genom att i princip hälften av ledamöterna utnämns förnyas styrelsen undan för undan, . Styrelsen beslutar om budget, strategier för forskningsfinansiering och den finansiella verksamheten, delegationsregler samt anslag till forskning. Den sammanträdde fyra gånger . Styrelsen konkretiserar i den fleråriga utformningen av forskningsstödet och i det årliga budgetbeslutet hur de ändamål som anges i stadgarna ska fyllas. Styrelsens arbetsutskott, som består av styrelsens ordförande och vice ordförande, sammanträdde sex gånger . Till arbetsutskottet har styrelsen bland annat delegerat besluten om anslag till forskningsinitiering, produktionsstöd för böcker, samarbete med och vissa frågor om uthyrning av lägenheter i RJ:s fastigheter. , som på styrelsens delegation fattar beslut i finansiella frågor, består av två ordinarie ledamöter. 2018/19:RJ1 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE sammanträtt vid fyra tillfällen, då den har behandlat dels specifika ärenden enligt ett årsschema, dels olika typer av löpande förvaltningsfrågor. För finansförvaltningen hänvisas till särskilda avsnitt nedan. Vd:n svarar enligt den fastställda attest- och delegationsordningen för den löpande verksamheten och för ledningen av . Årets budget och anslag Inför styrelsens beslut om budget görs ett finansiellt hållbarhetstest, ett så kallat stresstest. Budgeten omfattade totalt , varav avsåg nya forskningsanslag. Hela detta utrymme har inte utnyttjats, utan anslagen till forskning uppgår till . Det ligger i sakens natur att de belopp som budgeteras för olika insatser är ungefärliga och måste anpassas till de behov som verkligen finns. Det har vidare varit nödvändigt och naturligt att invänta resultatet av styrelsens strategiarbete innan beslut fattas om nya insatser, i vart fall för insatser som beräknas pågå . Styrelsen valde att inte följa ett förslag till nytt, långvarigt karriärprogram, med målet att etablera biträdande lektorat som den reguljära meriteringsanställningen. Vissa budgetposter har inte kunnat tas i anspråk fullt ut beroende på att lämpliga användningsområden inte har hunnit förberedas. Beviljande av så kallade ramanslag (se nedan) går till så att hela eller delar av det belopp som öronmärks för senare fördelning inte kostnadsförs förrän då beslut om mottagare är fattat, vilket ofta sker först . Liksom tidigare beräknas storleken på RJ:s bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader utifrån volymen på den forskningstid som RJ finansierar, en modell som har fungerat väl under snart . RJ stöder sedan tillkomsten av Kulturvetenskapliga donationen forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och religionsvetenskap. Verksamheten följer två linjer. Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva i form av de ordinarie stödformerna Projekt, Program, Infrastruktur för forskning och Forskningsinitiering. Dels görs riktade insatser som i enlighet med stadgarna syftar till att utveckla svensk forskning och stärka dess internationella ställning. De strategiska målsättningar som fastställdes anger att samma uppdelning ska tillämpas framöver. RJ låter forskarinitiativen ta större delen av det ekonomiska utrymmet för ny forskning, vilket har inneburit av den årliga budgeten. De riktade insatserna har även varit fokuserade på att stärka olika faser av den akademiska karriären, säkerställa att RJ:s policy för en jämställd fördelning av anslagen följs och utveckla forskningens digitala verktyg och infrastrukturer. Andra insatser har gjorts för att förbättra resultatens spridning och forskningens samverkan, följa upp och utvärdera insatserna, samarbeta med andra finansiärer inom och utom för att nå ökad effekt av insatserna samt att främja forskarnas rörlighet mellan samhällssektorer och länder. Innehållet i beslutet om strategiska målsättningar ansluter till de senaste årens prioriteringar genom att ange följande mål för de kommande årens arbete: •RJ ska stärka humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, öka dess synlighet och genomslag. •RJ ska vara öppen för nya forskningsfält och verka för internationalisering. •RJ ska stödja övergången till ett öppet vetenskapssystem. •RJ ska utforma stödformer med hänsyn till hela den vetenskapliga karriären efter disputation, samt verka för en tydlig vetenskaplig karriär. •RJ ska arbeta både med öppna utlysningar och riktade insatser. •RJ ska verka för en likvärdig och rättvis bedömning i hela processen, med höga krav på god forskningsetik. •RJ ska stärka den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsinfrastrukturen. •RJ ska utveckla sätten att kommunicera vetenskap. All finansiering ska förenas med krav på att tillgängliggöra resultaten. RJ ska således fortsätta att finansiera forskare med doktorsexamen och högre vetenskaplig kompetens. Insatserna ska utformas på sådant sätt att forskare oberoende av kön, position i den akademiska karriären, lärosäte med mera får samma möjligheter samt tid och frihet att pröva nya, djärva forskningsidéer. De strategiska målsättningarna bygger på att stadgarna ger RJ stort utrymme att arbeta probleminriktat och flexibelt. Goda resultat i den aktiva finansförvaltningen i kombination med positiv utveckling på finansmarknaden har gjort det möjligt att utveckla en rad nya stödformer och riktade insatser. Ett mått på ambitionerna är att RJ för femårsperioden –2018 nådde en så kallad fullföljdsgrad på . Fullföljdskravet i skattelagstiftningen är ett krav på aktivitet som innebär att lägst av intäkterna i form av bland annat räntor och utdelningar måste användas för att finansiera ett så kallat allmännyttigt ändamål, i RJ:s fall vetenskaplig forskning. Särskilt intressanta och värdefulla har de åtgärder visat sig vara som är unika för RJ, till exempel Pro Futura, RJ Sabbatical, programmen och Flexit. Tack vare RJ:s arbete har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. Anslagen utformas på ett sådant sätt att de bästa forskarna ska välja att söka dem. RJ inriktar sig därför på hela forskningsprocessen och ger bidrag till produktionsstöd till böcker, översättning och kostnader för publicering med så kallad open access, vilken innebär att resultaten blir fritt tillgängliga i digital form. Genom att aktivt söka samfinansiering av angelägen forskning med andra aktörer (exempelvis , och internationella forskningsstiftelser) kan RJ:s bidrag få större effekt än om de hade varit isolerade insatser. Större delen av RJ:s anslag får genom styrelsens beslut direkt en mottagare (lagstiftningens term är ”destinatär”). Återstoden är som nämndes ovan så kallade ramanslag. I det fallet beslutar styrelsen att en eller flera utlysningar ska 2018/19:RJ1 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE göras senare och öronmärker ett visst totalbelopp. I takt med att besluten om anslag fattas och kontrakt skrivs med mottagare och anslagsförvaltare redovisas beloppen mot eget kapital och skuld. har tidigare beslutat att lärosätena ska rekvirera medel i takt med att de kan styrka att de har haft kostnaderna, vilket ökar RJ:s kontroll över att anslagen används på det sätt som avsetts. Denna ordning, liksom motsvarande tidigare lösningar, ger RJ betydande ekonomiska fördelar. Under en följd av år ligger i genomsnitt () av de beviljade anslagen kvar i RJ:s förvaltning och bidrar till stiftelsens totala avkastning. Rutinerna ökar i viss mån kansliets administrativa arbete, men i rimlig omfattning. motverkar åtgärden att lärosätena samlar på sig stora beviljade men oförbrukade belopp, som i statens förvaltning genererar ingen eller mycket låg avkastning. Till Program, Projekt och Infrastruktur för forskning kom 2018 sammanlagt 711 nya ansökningar in (2017 kom det 703). Inom dessa stödformer beviljades totalt . Till Program kom 31 ansökningar (2017 kom det 37), varav 3 (samma antal 2017) slutligen finansierades. I programmen utnyttjar svenska forskare i allt större omfattning möjligheterna att finansiera också internationella kollegors medverkan. Av de 33 (2017 var det 40) ansökningarna om Infrastruktur för forskning beviljades medel till 8 (samma antal 2017). Stödformen Projekt ger forskare i olika stadier av karriären möjlighet att pröva nya idéer. Antalet ansökningar var 647 (2017 var det 626), varav 42 (2017 var det 40) fick anslag, de flesta . Ytterligare 8 projekt, som hade beviljats anslag, valde i stället finansiering från en annan finansiär, oftast med hänvisning till att denna gav finansiering eller – i enstaka fall –större bidrag till de indirekta kostnaderna. Några negativa effekter av som begränsar möjligheterna att söka projektanslag har inte kunnat ses. Antalet ansökningar har ökat svagt sedan regeln infördes, men det ligger fortfarande 25–lägre än 2013, då beviljandegraden endast var . var kvoten (2017 var den ), men om de åtta forskare som avstod från RJ:s anslag räknas med. RJ har under både 2017 och 2018 kunnat finansiera nästintill alla ansökningar som tagits upp på beredningsgruppernas prioriteringslistor. Av rapporteringen till styrelsen från beredningsgruppernas ordförande framgick även att flera av de listade ansökningarna hade betydande kvalitetsbrister. avser återkomma till vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka ansökningarna. De detaljerade observationerna under de årliga uppföljningarna ger en del uppslag om vad som skulle kunna förändras, liksom rapporten om hur jämställdhetsfrågorna behandlas i berednings- och beslutsprocesserna. Eventuellt behövs diskussioner med lärosätena om gemensamma insatser för att förbättra ansökningarnas kvalitet. Situationen i stort påverkas av beslut att kraftigt öka sina anslag till just de fria projektbidragen, där ansökningarna ofta är mer eller mindre identiska med dem som också lämnas till RJ. Hur RJ:s anslag förhåller sig till andra finansiärers projektanslag bör därför övervägas, liksom vad som kan göras för att ytterligare profilera de anslag RJ finansierar. Som exempel på vad detta skulle kunna innebära kan nämnas att de strategiska målsättningar som nämns ovan betonar att RJ inom stödformen Projekt ska stimulera samarbete mellan forskare från olika forskningsmiljöer. En av RJ:s uppgifter enligt stadgarna är att förnya och förstärka forskningen och forskningssystemet. De riktade insatserna fyller som styrelsen konstaterar i de strategiska målsättningarna en viktig funktion för RJ:s roll som experimentator och igångsättare. Syftet med försöksverksamheten RJ Sabbatical har varit både att inspirera till ett mer flexibelt system för forskningsfinansiering och att stärka den akademiska karriären genom anslag till lektorer och professorer för att slutföra forskning och skriva större verk och synteser. Många kvinnor har sökt, och de har varit framgångsrika i konkurrensen, så RJ Sabbatical har bidragit positivt till jämställdheten. Styrelsen har med ledning av de positiva erfarenheterna beslutat att permanenta RJ Sabbatical som bidragsform. Flexit-programmet är inriktat på samverkan genom att öka förbindelserna mellan å ena sidan humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, å andra sidan organisationer och näringsliv. Den så kallade programgruppen för Flexit har lagt fram nya förslag till vidareutveckling av programmet. Gruppens utgångspunkt är att samverkan och rörlighet inspirerar till nya forskningsfrågor, och att de stärker kreativiteten och möjliggör karriärväxling för individerna. sjösattes ett ambitiöst ledarskapsprogram för forskarna inom Pro Futura-programmet, vilket fortsatt med både individuella och gemensamma inslag. Inom den treåriga försöksverksamheten med kommunikationsprojekt genomfördes den sista utlysningen. RJ:s avsikt med det initiativet är att stödja nya sätt att föra ut forskningens resultat och relevans till beslutsfattare, medier och en intresserad allmänhet. Det bidrar förhoppningsvis även till att öka förtroendet för forskning och motverka faktaresistens. I det sammanhanget ska även RJ:s uppmärksammade samarbete med humorklubben Oslipat nämnas. 15 välbesökta kvällar visar på möjligheterna att förena lärdom och faktakunskap med lekfullhet. ska kommunikationssatsningarna utvärderas inför besluten om RJ:s framtida stöd till forskningskommunikation. genomförde , och RJ den första utlysningen av Digitalisering och tillgängliggörande av kulturarvet, som är inriktat på att främja både datadriven forskning och nya användningar av digitala tekniker. Initiativet knyter an till RJ:s och tidigare satsning Samlingarna och forskningen, liksom till RJ:s stöd till flera konferenser med samma syften. RJ har slutligen finansierat ett antal konferenser och liknande som genomförs i egen regi eller som samarbeten. Dessa ingår i RJ:s så kallade proaktiva arbete. 2018/19:RJ1 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE omfattade dessa bland annat de framtida behoven i fråga om digitala verktyg och infrastrukturer för forskning, jämställd beredning av ansökningarna, forskningsbehoven och forskningsmöjligheterna i skärningspunkten mellan kvantitativa och kvalitativa metoder samt möjligheterna för forskningsfinansiärer att använda analyser av så kallade big data i sitt eget beslutsfattande om riktade insatser. RJ:s beslut om anslag vilar enbart på direkta bedömningar av ansökningarnas vetenskapliga kvalitet och internationella standard, inte på indirekta värderingar på grundval exempelvis av bibliometriska data. Den valda principen gynnar av erfarenhet resultatens långsiktiga värde och nytta. Föreskrifterna på webbplatsen om hur anslag från RJ får kombineras med anslag från andra finansiärer har förtydligats ytterligare. De ansökningar som går vidare från det första granskningssteget prövas därefter alltid av särskilt sakkunniga inom området, i de flesta fall av utländska forskare. Anvisningarna om jäv har på förekommen anledning förtydligats för de externa sakkunniga. Le- damöterna i beredningsgrupperna, liksom externa sakkunniga, får skriftliga och muntliga instruktioner för bedömningsarbetet. presenterade experterna som på uppdrag av RJ har observerat hur jämställdhet behandlas i berednings- och beslutsprocesserna sina iakttagelser och rekommendationer. Med anledning av deras rapport har styrelsen gett i uppdrag att utarbeta en beredningshandbok som ska vara betydligt mera detaljerad och omfattande än de nuvarande skriftliga instruktionerna. Syftet är att säkerställa att inga ovidkommande hänsyn påverkar bedömningarna och att all beredning görs på samma sätt. RJ ska dessutom förtydliga varför jämställdheten är en viktig fråga för stiftelsen. Bedömningsarbetet är utformat så att beredningsgrupperna ska kunna skaffa sig nödvändigt underlag för sina ställningstaganden. Den expertis som finns bland de vetenskapliga ledamöterna är utgångspunkten. Därutöver ska beredningsgrupperna anlita externa sakkunniga vars skriftliga utlåtanden ingår i beslutsunderlaget. På förekommen anledning ska det understrykas att det inte skulle vara godtagbart om beredningsgrupperna mer eller mindre automatiskt följde slutsatserna i dessa utlåtanden, utan RJ begär att grupperna aktivt prövar rekommendationernas användbarhet och kvalitet. Det är av samma skäl inte heller godtagbart att grupperna enbart räknar samman de sakkunnigas förslag. Slutligen innebär detta att det inte ingår i beredningsgruppernas uppdrag att exempelvis skriftligt motivera de fall då gruppen avviker från slutsatserna i de sakkunnigas utlåtanden. Svensk forsknings internationella samarbeten och kontakter har fått större uppmärksamhet. Internationalisering är kvalitetsdrivande och för- nyar och förstärker svensk forsknings kontakter och genomslag. RJ:s strategiska målsättningar framhåller vikten av att RJ vidareutvecklar sitt internationella arbete. RJ stöder internationalisering genom stödformernas utformning och genom att medverka i internationellt samarbete. Insatserna är inriktade både på individuell forskarrörlighet och strategiska partnerskap. Det behövs flexibla stödformer som gör både kortare och längre utlandsvistelser möjliga för svenska forskare, liksom för att utveckla samarbeten med utländska forskare som inte har för avsikt att flytta till . RJ beviljar särskilda bidrag till internationalisering direkt inom flera stödformer, vilket minskar behovet av särskilda beslut om finansiering. har medverkan av forskare från andra länder ökat i ansökningarna, utan att formella krav på internationellt samarbete ställs i utlysningarna. Detta är en positiv utveckling. Styrelsen beviljade ett anslag till en utredning av de svenska Me- delhavsinstitutens framtida verksamhet och deras möjliga bidrag till svensk kunskapsuppbyggnad om . Tre beredningsgrupper har besökt forskningsmiljöer och infrastrukturella miljöer i , och för att knyta kontakter och samla inspiration till RJ:s kommande arbete. Andra insatser gäller finansiering av internationella samarbeten och att stödja svenska forskare i konkurrensen om internationell finansiering, till exempel från (, ERC). () medverkar RJ aktivt i det som inriktar sig både på att lyfta fram stiftelsernas roll som forskningsfinansiärer och att effektivisera deras arbetsformer. Stiftelsesamverkan på europeisk nivå förväntas öka i betydelse, särskilt när brexit ska förverkligas. Styrelsen har beslutat att RJ ska delta i en satsning på temat Global Issues – Integrating Different Perspectives on Social Inequality. Satsningen bygger på medverkan av ett flertal stiftelser som samverkar med koordinerade utlysningar, däribland från svensk sida en och Mistra. Inom stöder RJ även stiftelsers och civilsamhällets samarbete och informationsutbyte, främst genom medverkan i en årlig sammankomst där ansvaret för att organisera cirkulerar mellan länderna. Det treåriga anslag som beviljades till den svenska avdelningen av Scholars at Risk bidrar till svenska lärosätens möjligheter att ta emot hotade forskare från andra länder. RJ:s insatser inom kommunikation och samverkan vägleds av övertygelsen om att förtroendet för forskningen främjas av de resultat som når den intresserade allmänheten, medier, beslutsfattare och andra forskare. forskningsresultaten och lyfter fram forskningspolitiska frågor via konferenser, skriftserier och andra arrangemang. Bland dessa kan nämnas med scenen , , , Järvaveckan och 2018/19:RJ1 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE Sällskapet och forskare (). tema var Musikens makt. Boken har uppmärksammats genom både egenarrangerade och andra seminarier och dessutom recenserats i fackpress. &Allmänhet (VA) beviljades bidrag till kostnader för att medverka och genomföra två sessioner vid den internationella konferensen i (Esof). VA fick också anslag till undersökningen Vetenskapen i samhället, som bland annat ska studera förklaringar till allmänhetens relativt låga förtroende för humanistisk forskning. Samarbete med är ett regelbundet återkommande inslag, tydligast i samband med 100-årsfirandet av rösträtten. RJ har tagit initiativet till antologin århundrade som presenterades i vid ett seminarium som talmannen bjöd in till. Boken kommer att kunna beställas gratis av bibliotek och gymnasieskolor. För att öka deltagandet i och kunskaperna om rösträttsjubileet finansierar RJ i samarbete med även digitalisering och tillgängliggörande av material från rösträttsrörelsen. Under arbetet har det visat sig att många små organisationer saknar en egen arkivlösning och därför inte kan publicera sitt material på webbplatsen . RJ diskuterar därför med främst Digisam om en teknisk lösning skulle kunna tas fram vilken även skulle kunna användas i andra sammanhang än demokratijubileet. RJ anknyter till tidigare finansierade analyser av hur förändringar i medier återverkar på forskningen inom humaniora och samhällsvetenskap och leder till behov av nya former för samverkan. Samarbetet med humorklubben Oslipat har mött stor uppskattning – och uppmärksamhet. De 15 kvällar som har arrangerats i , , och har varit i princip fullsatta. Såväl Vetenskapsmedia, , och den internationella konferensen of Science and Technology (PCST) har, liksom en rad andra finansiärer, intresserat sig för satsningen. Försöksverksamheten med kommunikationsprojekt visar RJ:s ambition att stödja forskarnas egna initiativ och intresse av samverkan. Styrelsen kommer att ta ställning till om denna typ av projekt ska fortsätta i en eller annan form. RJ har aktivt stött arbetet nationellt och internationellt för att öka publiceringen med open access, det vill säga öppen digital tillgång till vetenskapliga publikationer på nätet. RJ samordnar sin ambition att bidra till så kallad öppen vetenskap med att bevilja tryckbidrag och annat produktionsstöd som behövs övergångsvis under teknikförändringen. Med tanke på bland annat de starkt växande kostnaderna för vetenskaplig publicering är det dock nödvändigt att se över hur RJ bäst kan driva på den utveckling som stiftelsen vill stödja. Mot denna bakgrund undertecknade RJ den så kallade Plan S, som syftar till att öka tempot i den påbörjade förändringen mot att forskningen ska publiceras fritt tillgängligt i öppna kanaler. Det kan exempelvis handla om att motverka så kallad hybridpublicering. Med denna form av publicering har förlagen kon- serverat skenande publiceringskostnader och tvingat forskarna att betala extremt höga artikelavgifter för att köpa loss sina publikationer.