frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — AAgreps av polis och införpassades till häktet . Häktet – som noterade inhibitionsbeslut – var tveksamma till om AA kunde tas emot för verkställighet, varför Kriminalvårdens natio- nella rättsvårdsberedskap kontaktades. Häktet fick utifrån de uppgifter om inhibition som fanns rådet att AA inte kunde tas in i häktet för verkställighet av hovrättsdomen. AA försattes på fri fot som han gripits av polis. Den kriminalvårdsjurist som bemannat den nationella rättsvårdsbe- redskapen, uppmärksammade placeringssektionen på inhibi- tionsbeslutet. Samordnaren för domsbefordransgruppen på placeringssek- tionen kontaktade HD som bekräftade inhibitionsbeslutet från . Vidare fick samordnaren veta att målet ännu inte var slutligt avgjort och att inhibitionsbeslutet fortfarande gällde. Med anledning av detta skick- ades en avlysning till aktuellt polisområde, som även be- kräftade mottagandet. Något senare ringde polisen även upp samordnaren och uppgav att avlysning i dataregister för personefter- lysningar (EPU) hade gjorts . Placeringssektionens chef gjorde en anmälan av händelsen i Kriminal- vårdens incidentrapporteringssystem (ISAP). Sektionen för särskilda utred- ningar vid huvudkontorets säkerhetsavdelning vidtog med anledning av an- mälan en incidentutredning. Utredningen daterades och hanterades i Kriminalvårdens ärende dnr 2016-21745. Någon ytterligare utredning än den ovan nämnda har inte vidtagits inom . Någon anmälan till Kriminalvårdens personalansvars- nämnd har inte gjorts varken rörande anstaltspersonal eller rörande perso- nal vid huvudkontoret. Kriminalvårdens vidtagna åtgärder för att förhindra att något liknande sker igen Placeringssektionen har efter det inträffade infört en ny rutin som innebär att alla beslutsfattare inför begäran om förpassning och inför efterlysning utöver kontrollerna som nämns i aktuell handbok samt kontrollen av KVR- föreläggande, även ska kontrollera de närmast föregående månadernas dag- anteckningar i KVR. Rutiner för hur anstalter och häkten ska hantera liknande situationer har inte beslutats. Utredning om Kriminalvårdens omhändertagande av uppgifter från allmän domstol Kriminalvården har inhämtat uppgifter från placeringssektionen och sek- tionen för klientsystem. Vidare kan inledningsvis upplysas att nu- mera är avvecklat som system hos och registrering av här relevanta uppgifter sker enbart i KVR. Inhibition avseende verkställighet av en fängelsedom Den dömde är på fri fot Beslut om inhibition ska expedieras av domstol till placeringssektionen. Där noteras det som verkställighetshinder i föreläggandedelen av KVR. Det innebär att det vid kontroll inför t.ex. en begäran om förpassning syns en registrering om att det föreligger verkställighetshinder. Om den dömde re- dan är begärd förpassad eller efterlyst återkallas begäran om förpassning eller efterlysningen. Om ett inställelsebeslut redan är meddelat och den dömdes akt har skickats till anstalt, skickas en kopia på inhibitionsbeslutet till aktuell . Föreläggandeprocessen ändras från att den KR I M I N A L V Å R D 2019/20 JO1 dömde avvaktar inställelse eller är aktuell för efterlysning till att beslut eller dom från högre rätt avvaktas. Inhibitionsbeslut avseende fortsatt verkställighet av fängelsebeslut är inte en sådan uppgift som läses över maskinellt till KVR. Enligt överens- kommelse med ska alla domslut och beslut, inklusive så- dana om t.ex. återställande av försutten tid eller inhibition, skickas till Kri- minalvården. Om domslut eller beslut inte kan skickas över strukturerat (di- rekt in i systemet), ska de skickas över per e-post till Kriminalvårdens hu- vudkontor, sektionen för klientsystem. I de fallen kommer domslut eller beslut att registreras manuellt av Kriminalvårdens personal i KVR. Om pla- ceringssektionen inte har fått ett beslut från domstol kommer placerings- sektionen senast i detta läge uppmärksamma det meddelade beslutet. Denna hantering förutsätter dock att domstolen expedierar ett inhibitionsbeslut även till , som i sin tur ska skicka det vidare till Krimi- nalvården. Den dömde har påbörjat verkställigheten Beslut om inhibition ska expedieras av domstol till den anstalt eller det häkte där den dömde befinner sig. Verksamhetsstället kommer att kontrol- lera om det finns någon annan grund att hålla den dömde frihetsberövad. Om det inte finns någon annan grund för frihetsberövande kommer den dömde att försättas på fri fot. Verksamhetsstället kommer i KVR att ange annan anledning som utskrivningsanledning. Verksamhets- stället har under kontorstid möjlighet att kontakta huvudkontoret om det är frågor kring hur ett inhibitionsbeslut ska hanteras. Utanför kontorstid har verksamhetsstället möjlighet att kontakta kriminalvårdschef i beredskap, som i sin tur har möjlighet att kontakta rättsvårdsberedskapen för rådgiv- ning. Gällande hanteringen efter att den dömde har försatts på fri fot och över- föringen av domar och beslut från till KVR hänvisas till föregående avsnitt. Återställande av försutten tid Den dömde är på fri fot Beslut om återställande av försutten tid ska expedieras av domstol till pla- ceringssektionen. Placeringssektionen kommer att för det fall verkställbar- hetskontroll och inställelsebeslut redan har gjorts, att ändra domsstatusen i KVR från laga kraft till endast meddelad. Därefter avvaktas besked om laga kraft eller överklagan. Om domen överklagas kommer överrättsdom att av- vaktas. Om en begäran om förpassning eller efterlysning har gjorts, åter- kallas denna. Kopia på beslutet om återställande av försutten tid skickas till den anstalt som inställelsebeslutet gäller. Beslut om återställande av försutten tid kommer även in maskinellt till KVR. Det genererar då ett felmeddelande, vilket kommer upp på bevak- ningslistor. Registervårdare vid huvudkontoret ändrar aktuell domsstatus från laga kraft till avvaktar överrättsdom, om inte detta redan har skett ge- nom att placeringssektionens handläggare har hunnit kontakta systemför- valtningen. Är den dömde efterlyst är det senast i och med felmeddelandet som handläggare vid placeringssektionen uppmärksammas på att den dömde måste avlysas eftersom den aktuella domen är verkställ- bar. Den dömde har påbörjat verkställigheten Beslut om återställande av försutten tid ska expedieras av domstol till det verksamhetsställe, där den dömde befinner sig. När det inte längre finns någon grund för frihetsberövande kommer den dömde att försättas på fri 2 0 1 9 /2 0 J O1 KR I M I N A L V Å R D Om det finns någon annan grund för frihetsberövande än verkställighet kommer den dömde att fortsätta vara frihetsberövad men då endast på den grunden i stället. Senast i samband med att ett felmeddelande aktualiseras i KVR efter den maskinella överföringen kommer Kriminalvården att uppmärksamma be- slutet, om det inte har expedierats från domstolen. Ändrad påföljd efter laga kraft antingen med anledning av resning eller med anledning av återställande av försutten tid och prövad överklagan Den nya domen eller beslutet expedieras till Kriminalvården, placerings- sektionen om den dömde är på fri fot respektive till verksamhetsstället om den dömde är frihetsberövad. Kriminalvården kommer att befordra aktuell dom till verkställighet när domen blivit verkställbar mot den dömde. Den nya domen läses också över maskinellt till KVR, har domen sålunda inte expedierats till Kriminalvården från domstolen kommer den senast i sam- band med den maskinella överföringen aktualiseras på bevakningslistor i KVR. Dom innebärande att en tidigare utdömd fängelsepåföljd ska avse även tillkommande brottslighet Den dömde är på fri fot När en domstol meddelar en dom innebärande att en tidigare utdömd på- följd ska avse också tillkommande brottslighet (med stöd av antingen 34 kap. 3 § , i dess lydelse efter , eller 34 kap. 1 § 1 , i dess lydelse före ) och domen innehåller avräkning påverkar det den tidigare utdömda fängelsedomens verkställig- hetslängd. I ett sådant fall, om den tidigare utdömda påföljden är fängelse, ska dom- stolen expediera den nya domen till Kriminalvården. Om domstolen expe- dierar den nya domen till placeringssektionen kommer handläggare där att kontrollera om den nya domen innehåller avräkning. Enligt placeringssek- tionens kansli sker dock detta inte i den omfattning som det borde. Om den nya domen innehåller så mycket avräkning att det inte längre finns tid kvar att verkställa av den tidigare domen kommer inställelsebeslutet upphävas, eventuell begäran om förpassning eller efterlysning återkallas och status för den tidigare domen kommer att ändras. Kriminalvården kommer därefter att meddela en underrättelse om villkorlig frigivning alternativt beslut om fullgjort fängelsestraff. Om den nya domen inte innehåller så mycket av- räkning att det påverkar om den tidigare domen ska verkställas kommer den nya domen att skickas till den anstalt som inställelsebeslutet gäller. När den dömde påbörjar verkställigheten av den tidigare domen kommer hen i strafftidsbeslutet även tillgodoräknas avräkningen hänförlig till den nya do- men. Domslutet i en ny dom läses även över maskinellt till KVR. Det inne- håller dock ingen uppgift om avräkning utan det måste Kriminalvården hantera manuellt. Den nya domen registreras in som en referensdom till den tidigare utdömda domen med fängelsepåföljd, vilket innebär att den inte kommer upp på någon bevakningslista eller dylikt. En gemensam verkställ- barhetskontroll avseende den tidigare respektive den nya domen sker, om överläsningen är gjord före det är aktuellt att verkställbarhetskontrollera den tidigare domen. Men i de fall den nya domen har meddelats efter att en verkställbarhetskontroll har gjorts av den tidigare fängelsedomen och den nya domen inte har skickats manuellt från domstolen till placeringssek- tionen, är det först i samband med att den dömde inställt sig eller införpas- KR I M I N A L V Å R D 2019/20 JO1 sats till ett verksamhetsställe som den nya domen och eventuell avräkning uppmärksammas av Kriminalvården. Om den nya domen inte expedierats manuellt till Kriminalvården inne- bär det sålunda att det finns risk att dömda kan vara efterlysta och införpas- sas för verkställighet av den tidigare domen trots att det, när hänsyn tas även till avräkning i den nya domen, inte finns någon tid kvar att verkställa av det utdömda fängelsestraffet. Det skulle därmed innebära att den dömde varit felaktigt frihetsberövad från polisingripandet till dess att Kriminalvår- dens personal gör en strafftidsberäkning. Den dömde har påbörjat verkställigheten av den tidigare utdömda påföljden Den nya domen ska expedieras av domstolen till den anstalt eller häkte, där den dömde är intagen. Handläggare på verksamhetsstället kontrollerar om den nya domen innehåller någon avräkning som ska tillgodoräknas den dömde. Så snart den nya domen är verkställbar kommer ett nytt strafftids- beslut att utfärdas om den dömde ska tillgodoräknas ytterligare tid som fri- hetsberövad. Den nya domen läses också över maskinellt till KVR, men någon struk- turerad avräkning medföljer inte. Kriminalvården måste notera avräkning manuellt. Domen registreras in som en referensdom till den tidigare ut- dömda domen, vilket innebär att den inte kommer upp på någon bevak- ningslista eller dylikt. Det innebär att om den nya domen inte expedieras manuellt av domstolen till Kriminalvården kommer Kriminalvården inte kunna ta ställning till eventuell avräkning i den nya domen. Om den nya domen innehåller avräkning kommer den därmed inte att tillgodoräknas den dömde, vilket innebär att hen kommer att vara frihetsberövad för . Den dömde har villkorligt frigetts från verkställigheten av den tidigare utdömda påföljden Domstolen ska expediera den nya domen till Kriminalvården, placerings- sektionen. Om den dömde står under övervakning efter villkorlig frigivning skickas domen till det frivårdskontor som står för övervakningen. Om den dömde inte står under övervakning vidtas ingen åtgärd, eftersom påföljden redan är verkställd. Innehåller den nya domen avräkning tillgodoräknas inte denna mot nå- got, eftersom den dömde redan har villkorligt frigivits från verkställigheten av den tidigare domen. Någon justering av straffåterstoden i det ursprung- liga strafftidsbeslutet sker inte. Det innebär att för det fall ett förverkande av villkorligt medgiven frihet sker i framtida domar kan än vad som återstoden egentligen är komma att förverkas. Av förordningen (1990:893) om underrättelse om dom i vissa brottmål, m.m.framgår i 2 § att om en dom meddelas i ett mål där den tilltalade är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt, ska en kopia av domen sändas till häktet eller kriminalvårdsanstalten. Av 6 § följer att om en tilltalad, som inte är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt, döms till fängelse, ska en kopia av domen inom sändas till Kriminalvården. Av 7 § följer att 6 § ska tillämpas även när domstolen beslutar att ett tidigare ådömt fängelsestraff skall avse ytterligare brott. Av 8 § samma förordning framgår att om en högre rätt ändrar en dom eller ett beslut som avses i 6 eller 7 §, ska en kopia av den högre rättens dom eller beslut sändas till den myndighet som anges i 6 § första stycket. 2 0 1 9 /2 0 J O1 KR I M I N A L V Å R D Enligt 28 § nämnd förordning ska domstolen om en kopia av en dom eller ett beslut av hovrätt eller tingsrätt sänts enligt 6 eller 8 §§, sedan tiden för överklagande av domen eller beslutet har löpt ut, på samma sätt meddela huruvida den dömde har överklagat domen eller beslutet i den del det är fråga om. Kriminalvården har inför att verkställbarhetskontrollen centraliserades inom informerat samtliga domstolar om att det är Kriminalvården, placeringssektionen, som ska få den aktuella domen el- ler beslutet när det är någon som dömts till fängelse och som inte är häktad eller intagen på anstalt. Av 36 § förordningen (2001:682) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården följer vilka uppgifter som polisen ska lämna till Kri- minalvården. Där framgår bland annat att polisen ska lämna uppgifter om beslut under rättegången att vidare verkställighet inte får äga rum beträf- fande den som har dömts till skyddstillsyn. Det framgår dock inte att poli- sen ska lämna uppgift om beslut som innebär att verkställighet inte får äga rum beträffande fängelsepåföljder. I 2 § förordningen (1999:1134) om belastningsregister (belastningsre- gisterförordningen) framgår att om förutsättningarna för registrering enligt 3, 4 eller 4 a § lagen (1998:620) om belastningsregister är uppfyllda, ska registret innehålla uppgifter om bl.a. •de brott som den registrerade har begått samt påföljden, •att en viss påföljd ska avse även annat brott, att den ska undanröjas eller att den ska ersätta en annan påföljd, •förordnande om ett sådant tillgodoräknande av frihetsberövande eller omhändertagande som avses i 33 kap. 6 och 7 §§ , •att en dom eller ett beslut i den del som rör den utdömda påföljden eller avser sådan särskild rättsverkan av brott som innefattar betalningsskyl- dighet har vunnit laga kraft eller i något av dessa avseenden har över- klagats, och •att resning har beviljats. Enligt 7 § belastningsregisterförordningen ska belastningsregistret för den som har utvisats på grund av brott även innehålla uppgifter om beslut om inhibition av utvisningsbeslutet. Någon motsvarande bestämmelse om att belastningsregistret ska innehålla uppgift om inhibition av utdömt fängel- sestraff finns inte. I 10 § 10 punkten belastningsregisterförordningen framgår att uppgifter ur belastningsregistret ska lämnas ut till Kriminalvården om det begärs när uppgiften behövs för prövning av en fråga enligt fängelselagen (2010:610), häkteslagen (2010:611), lagen (1994:1060) om intensivövervakning med elektronisk kontroll, lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m., lagen (2015:96) om erkännande och verkställighet av fri- hetsberövande påföljder inom Europeiska unionen eller lagen (2015:650) om erkännande och verkställighet av frivårdspåföljder inom Europeiska unionen. Enligt 19 § belastningsregisterförordningen får Kriminalvården ha di- rektåtkomst till uppgifter i belastningsregistret. Direktåtkomsten är begrän- sad till sådana uppgifter som myndigheten har rätt att få ut enligt lagen (1998:620) om belastningsregister eller belastningsregisterförordningen. Av 6 § efterlysningskungörelsen (1969:293) framgår att Kriminalvården beslutar om efterlysning. Av Kriminalvårdens arbetsordning, avsnitt 6, framgår att alla medarbe- tare i Kriminalvården ska känna till och följa de författningar, interna sty- rande dokument och särskilda beslut som gäller för verksamheten. Den som befattar sig med beslut som rör frihetsberövande av klienter ska iaktta sär- skild stor omsorg och noggrannhet vid handläggningen av sådana frågor för KR I M I N A L V Å R D att undvika att någon i strid mot gällande regler blir frihetsberövad eller inte försatt på fri fot i rätt tid. Kriminalvården har utrett aktuell händelse och det har resulterat i en inci- dentutredning, som JO tidigare tagit del av. Det har varken nu eller tidigare kommit fram att anstaltspersonal eller personal vid placeringssektionen brustit i sina skyldigheter på ett sådant sätt att de begått brott, eller på annat sätt agerat på ett sådant sätt att de ska bli föremål för disciplinåtgärd. De har följt de interna styrande dokument och rutiner som funnits vid tiden för händelsen och har därmed agerat på det sätt som föreskrivs i Kriminalvårdens arbetsordning, det vill säga att den som befattar sig med beslut som rör frihetsberövande av klienter ska iaktta särskild stor omsorg och noggrannhet vid handläggningen av sådana frågor för att undvika att någon i strid mot gällande regler blir frihetsberövad eller inte försatt på fri fot i rätt tid. AA har trots detta felaktigt efterlysts och frihetsberövats, men den uppkomna situationen kan inte lastas enskilda medarbetare vid . Med anledning av det inträffade har Kriminalvården vidtagit de åtgärder som beskrivits ovan, för att undvika att liknande felaktiga frihetsberövan- den sker. Kriminalvården har dock ingen möjlighet att helt förhindra att en liknande incident inträffar igen eftersom delar av hanteringen ligger utanför myndighetens kontroll. Detta utvecklas närmare i kommande stycken. Kriminalvårdens hantering av uppgifter i allmänna domstolars domar och beslut Kriminalvårdens medarbetare har enligt belastningsregisterförord- ningen begränsade möjligheter att göra kontroller i belastningsregistret. I samband med verkställbarhetskontroll, begäran om förpassning, efterlys- ning eller strafftidsberäkning synes det inte vara möjligt för Kriminalvår- den att kontrollera om det finns ytterligare uppgifter i belastningsregistret. Att uppgifter endast förs in där torde därmed inte förhindra att felaktiga efterlysningar görs om inte Kriminalvårdens möjlighet att göra kontroller i belastningsregistret utökas. Enligt gällande rätt ska dock inte heller uppgifter om inhibition av verk- ställighet av en fängelsepåföljd föras in i belastningsregistret. Detta är en skillnad mot t.ex. beslut om inhibition av utvisningsbeslut. Det innebär att Kriminalvården är helt beroende av att inhibitionsbeslut från domstolar ex- pedieras till Kriminalvården på ett korrekt sätt. Kriminalvården har dock även en överenskommelse med att samtliga domslut el- ler beslut gällande fängelsepåföljder eller som påverkar verkställigheten antingen strukturerat ska föras in i KVR eller när det inte är möjligt att det aktuella beslutet e-postas till Kriminalvården, sektionen för klientsystem. Kriminalvården måste därefter registrera inhibitionsbeslutet i KVR på ett sådant sätt att det är synligt för samtliga som behöver känna till det. Krimi- nalvården har efter den felaktiga efterlysningen av AA infört vissa nya ru- tiner för att minska risken för att dömda frihetsberövas felaktigt när fängel- sestraff har inhiberats. Kriminalvården menar att dagens hantering är tillfredställande vad gäl- ler beslut om återställande av försutten tid samt nya domar som är resultat av överklagan efter återställd försutten tid eller resning. Dels finns rutiner för hanteringen när besluten inkommer direkt från domstolen, dels kommer domarna respektive besluten generera felmeddelanden i KVR så snart do- marna respektive besluten lästs över maskinellt från de andra myndighet- erna. 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 JO1 KR I M I N A L V Å R D Kriminalvården uppfattar dagens hantering som sårbar avseende nya do- mar innebärande att en tidigare utdömd fängelsepåföljd ska avse även till- kommande brottslighet. Kriminalvårdens uppfattning är att det är långt ifrån alla domar som expedieras från domstolarna till Kriminalvården. Vid den maskinella överföringen till KVR genereras inget meddelande, vilket innebär att om domstolen inte har expedierat domen kommer den inte att uppmärksammas för att undvika risken för ett felaktigt frihetsberövande. Avräkning är inte en sådan uppgift som överförs strukturerat från domsto- larna. Systemet känner sålunda inte skillnad på domar med respektive utan avräkning. Detta innebär sålunda att det inte fullt ut finns ett system för att hindra att dömda felaktigt frihetsberövas. Kriminalvården kommer att in- leda ett arbete med att se över hanteringen inom av denna typ av domar för att minska riskerna ytterligare för att någon felaktigt fri- hetsberövas. Domstolarnas expediering av denna typ av domar ligger dock utanför Kriminalvårdens kontroll. Kriminalvårdens praxisgrupp för straff- tidsberäkning och domsbefordran kommer utreda de rättsliga förutsättning- arna för om Kriminalvården framledes ska börja justera straffåterstoden för de fall den dömde redan har verkställt den tidigare utdömda fängelsepåfölj- den när den nya domen meddelas. Kriminalvården kommer fortsatt se över sina rutiner och system för att minska riskerna för felaktiga frihetsberövanden. Kriminalvården har även löpande dialog med både och domstolarna kring struk- turerad överföring (maskinell) respektive expediering av domslut och beslut till Kriminalvården. Ett sätt att minska risken för felaktiga fri- hetsberövanden, som dock ligger utanför Kriminalvårdens kontroll, är att uppgifter om inhibition av fängelsestraff likt inhibitionsbeslut i utvisning registreras i belastningsregistret och Kriminalvårdens medarbetare får kon- trollera belastningsregistret inför begäran om förpassning, efterlysning och strafftidsberäkning. Därefter begärde JO att skulle yttra sig över hur domstolen hanterat beslutet i mål nr Ö 1697-16. JO begärde att det av yttrandet skulle framgå till vilka myndigheter beslutet expedierades och vilka överväganden som gjordes inför expedieringen samt vem som gjorde dessa överväganden. JO begärde vidare att skulle redogöra för om domstolen hade rutiner för expediering av domar och beslut som är av bety- delse för verkställigheten av fängelsestraff som utdömts i tidigare meddelade domar eller beslut. Om så var fallet önskade JO besked om rutinerna var skrift- liga och om de var kända för personalen. I sitt remissvar anförde , genom kanslichefen, följande (de bilagor som hänvisat till i sitt yttrande återges inte här): Högsta domstolens rutiner för expediering av domar och beslut av betydelse för verkställigheten av tidigare utdömt fängelsestraff Vid sköter domstolshandläggarna expedieringen av må- len. Justitiesekreterarna har överinseende över att avgöranden i mål som de är ansvariga för samt underrättelser i anledning av sådana avgöranden ex- pedieras i vederbörlig ordning. Det innebär inte att de är skyldiga att granska alla expedieringsåtgärder, men vid expediering av stora, komplice- KR I M I N A L V Å R D rade eller brådskande mål kan det behövas en utökad granskning. Detta framgår av domstolens arbetsordning (17 § samt 27 och 28 §§) och (s. 66–68), se bilaga l och 2. Berörd personal har kännedom om innehållet i arbetsordningen och handboken. I Högsta domstolens finns skriftliga –och för handläggarna kända – rutiner för expediering.