frsrdg · H704RS5 · 2019-11-12 00:00:00 — Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen instämmer i utredningens bedömning att det är av yttersta vikt att slår vakt om att rekryteringsprocessen förblir fri från partipolitiska överväganden. Således delar riksdagsstyrelsen remissinstansernas uppfattningar i denna del. Riksdagsstyrelsen vill i sammanhanget passa på att framhålla redovisning i samband med valen av riksrevisorer 2017, och hoppas att utskottets arbete i beredningsdelegationen även kommer att redovisas på motsvarande sätt. Liksom utredningen också konstaterat står det klart att process för rekrytering av riksrevisorer har hållits fri från partipolitiska inslag, och riksdagsstyrelsen förutsätter att detsamma kommer att vara fallet även framöver. Riksdagsstyrelsen vill också framhålla att ett tidigare politiskt uppdrag inte utesluter en person från att bli aktuell för val till riksrevisor eller riksrevisionsdirektör. Självklart måste fortfarande de valbarhetskrav som uppställs vara uppfyllda och personen bedömas vara lämplig för uppdraget, men riksdagsstyrelsen delar remissinstansernas uppfattning att tidigare politiskt uppdrag 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG inte på den grunden utesluter en person från ett framtida uppdrag som riksre- visor eller riksrevisionsdirektör. Riksdagsstyrelsens förslag: Till följd av förslagen ska vissa främst redaktionella följdändringar göras i riksdagsordningen, lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter, lagen (2002:1023) med instruktion för , offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), lagen (2011:745) med instruktion för och lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna, huvudsakligen genom att ordet riksrevisorerna ersätts av ordet riksrevisorn och att ordet riksrevisionsdirektören i förekommande fall läggs till. Utredningens överväganden och förslag Utredningen föreslår följdändringar i riksdagsordningen, lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter, lagen (1994:260) om offentlig anställning, lagen (2002:1023) med instruktion för , offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), lagen (2011:745) med instruktion för och lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän. Inga remissinstanser har framfört synpunkter på föreslagna följdändringar. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen förordar utredningens förslag till följdändringar. Riksdagsstyrelsens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Ändringarna i riksdagsordningen och lagen (2002:1023) med instruktion för ska börja tillämpas när riksrevisorernas antal nedgått under två. Uppdraget för dem som är riksrevisorer när lagen träder i kraft fortsätter utan hinder av den nya lagen. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Ändringarna i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorn ska rörande uppgifterna för nämnden omfatta även dem som redan är riksrevisorer när den nya lagen träder i kraft. Utredningens överväganden och förslag Alla förslag till lagändringar föreslås träda i kraft . Beträffande förslagen om ändring i riksdagsordningen och lagen (2002:1023) med instruktion för föreslås även att de nya reglerna ska börja tilllämpas först när riksrevisorernas antal nedgått under två, samt att uppdraget för dem som är riksrevisorer när lagen träder i kraft fortsätter utan hinder av de nya lagarna. Förslagen till ändringarna i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna i fråga om uppgifterna för nämnden ska omfatta även dem som är riksrevisorer när den nya lagen träder i kraft. En stor majoritet av remissinstanserna har inte framfört synpunkter på utredningens förslag till ikraftträdande. Kammarrätten i anser dock att förslaget om ikraftträdande är otydligt om när ändringarna i riksdagsordningen ska börja tillämpas eftersom det inte går att förutse när riksrevisorerna kommer att bli färre än två. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Riksdagsstyrelsen anser i stället att ikraftträdandet ska vara . Med anledning av de synpunkter som framförts på tidpunkten då lagändringarna ska börja tillämpas vill riksdagsstyrelsen framhålla följande. Riksrevisorerna kan bara skiljas från sina uppdrag under de omständigheter som anges i 13 kap. 8 § regeringsformen. De nu sittande riksrevisorerna är valda till . För det fall någon riksrevisor väljer att avgå kan den nya ledningsmodellen för börja gälla tidigare än 2024. Mot denna bakgrund framstår det som väl avvägt att de föreslagna ändringarna i riksdagsordningen och lagen (2002:1023) med instruktion för ska börja tillämpas från den tidpunkt när antalet riksrevisorer understiger två. Riksdagsstyrelsen ändrar genomgående ikraftträdandet till men ställer sig i övrigt bakom utredningens förslag till ikraftträdandebestämmelse. 6.1 Ändringar i riksdagsordningen 9 kap. 17 § Fjärde stycket har anpassats till en ordning med endast en riksrevisor som ska vara ensam chef för myndigheten. För att säkerställa att skilda synsätt i fråga om myndighetens inre liv och verksamhet inte kan förbli okända inom ska även riksrevisionsdirektören kunna göra sådana framställningar som avses i första stycket. Bestämmelsen har anpassats redaktionellt till en ordning med endast en riksrevisor. 9 kap. 18 § Anpassning har skett till en ordning med endast en riksrevisor. 13 kap. 5 § I rubriken anges att paragrafen innehåller bestämmelserna om organisation och uppgifter. Rubriken svarar mot paragrafens nya innehåll. I paragrafens andra stycke föreskrivs att ska välja endast en riksrevisor. Skälen för detta har utvecklats i avsnitt 5.2. Vidare förs det in en bestämmelse att ska välja även en riksrevisionsdirektör att vara riksrevisorns ställföreträdare. Termen ställföreträdare förekommer i myndighetsförordningen (2007:515), där den avser en person som ”tjänstgör i chefens ställe när han eller hon inte är i tjänst”. I avsnitt 5.3 beskrivs riksrevisionsdirektörens roll på ett till stor del likartat sätt. När termen används här sammanfaller dock inte innebörden med det som uttrycks i myndighetschefsförordningen. Detta följer redan av att termen här används på lagnivå och därtill utan det närmare angivande av innebörden som finns i förordningen. Avsikten är att riksrevisorn ska kunna anförtro riksrevisionsdirektören att ha hand om den dagliga ledningen av myndigheten även när riksrevisorn själv är i tjänst och därutöver i jävssituationer och vid annat förfall kunna överlämna granskningsuppgifter till riksrevisionsdirektören. Det senare leder till att ställföreträdarens ställning i vissa väsentliga hänseenden ska vara likvärdig med den som tillkommer riksrevisorn själv. I den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) har det utvecklats varför riksrevisionsdirektören bör ha en självständighet som motsvarar den som enligt regeringsformen tillkommer riksrevisorn, även om det i princip är riksrevisorn förbehållet att bestämma vad som ska granskas och vilka resurser som ska stå till förfogande för uppgiften. Det förs också in ett nytt fjärde stycke i förhållande till utredningens förslag. För det fall riksrevisorn förklarat sig jävig behövs en ventil som möjliggör att riksrevisionsdirektören efter samråd med riksrevisorn kan besluta att inleda en granskning. Med jäv avses det jäv som regleras i 16 § förvaltningslagen (2017:900). Om riksrevisorn har förklarat sig jävig måste riksrevisionsdirektören också samråda med riksrevisorn innan riksrevisionsdirektören kan besluta att inleda granskningen. När riksrevisionsdirektören har beslutat att inleda en granskning, beslutar riksrevisionsdirektören även i ett sådant fall självständigt hur granskningen ska bedrivas, samt om slutsatserna av den och får lämna en sådan granskningsrapport till . Fjärde och femte styckena har anpassats till en ordning med endast en riksrevisor. Bestämmelsens lydelse har anpassats till en ordning i vilken det finns endast en riksrevisor. Riksrevisorn ansvarar inför för att verksamhet som helhet fullgörs på ett sätt som svarar mot förväntningarna. För den skull behöver riksrevisorn en möjlighet till samråd med . Liksom när det gäller rätten att göra framställningar till tjänar möjligheten till samråd med riksrevisionsdirektören till att säkerställa att skilda synsätt i fråga om myndighetens inre liv och verksamhet inte kan förbli okända inom . I avsnitt 5.3 redogörs för att riksrevisionsdirektören ska ha samma möjlighet till kontakt med som riksrevisorn, vilket säkerställs genom ändringen. 13 kap. 6 § Förfarandet vid val av riksrevisor och riksrevisionsdirektör regleras i första och andra stycket. Valsättet är detsamma som vid val enligt nuvarande ordning med flera riksrevisorer. Styckena har anpassats till den nya ordningen med en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör som båda väljs av . väljer från vilken tidpunkt valet av båda personerna ska gälla. Tanken är att mandattiderna ska kunna löpa omlott så att de båda befattningarna inte tillträds av nya personer , om det anses lämpligt. Riksrevisorn kan inte väljas om, vilket uttryckligen framgår. Detsamma gäller inte riksrevisionsdirektören, vilket innebär att en riksrevisionsdirektör kan väljas om för en ny mandatperiod. Bestämmelsen redovisas i avsnitt 5.4. I det nya tredje stycket regleras att kan välja en riksrevisionsdirektör än om det finns särskilda skäl för det. För att oförutsedda situationer ska kunna hanteras behövs en sådan möjlighet att bestämma mandattiden. Ett sådant behov kan uppstå t.ex. om riksrevisorns eller riksrevisionsdirektörens uppdrag skulle upphöra . Det kan vara lämpligt att riksrevisionsdirektören väljs till tillförordnad riksrevisor. För det fall riksrevisionsdirektören skulle väljas till tillförordnad riksrevisor kommer denne att inneha dubbla uppdrag. Beredningen av ärenden om val av riksrevisionsdirektör ska ankomma på . Motiven för denna ordning har berörts i avsnitt 5.5. Bestämmelsen anpassas redaktionellt till den nya ordningen med en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör. Samma krav på transparens som gäller för riksrevisorn ska gälla även för riksrevisionsdirektören. 13 kap. 7 a § Paragrafen är ny. Bestämmelsen har utformats med ledning av bestämmelsen i 14 kap. 6 § om avskedande av riksdagsdirektör, som i sin tur bygger på mönster från vad som gäller för befattningshavare med en ledande ställning i förvaltningsmyndigheter under regeringen enligt 18 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Den reglerar uttömmande förutsättningarna för att utan samtycke skilja en riksrevisionsdirektör från uppdraget. Således gäller i fråga om riksrevisionsdirektören att ett skiljande från uppdraget kan aktualiseras om denne grovt har åsidosatt sina åligganden, vilket skiljer sig från vad som gäller för riksrevisorn. Eftersom det inte är fråga om att skilja en riksrevisor från uppdraget är bestämmelserna om att förordna om en särskild utredning av omständigheterna enligt 7 § andra stycket inte tillämpliga. På samma sätt som enligt 13 kap. 8 § regeringsformen gäller i fråga om riksrevisorn, måste riksrevisionsdirektörens uppdrag upphöra om han eller hon inte längre uppfyller de behörighetskrav som är föreskrivna för den som innehar uppdraget. Avsnitt 5.5 behandlar bestämmelsen. 13 kap. 24 § Åtal mot riksrevisionsdirektören för brott i utövningen av uppdraget ska kunna beslutas endast av . Denna ordning svarar mot vad som gäller för riksrevisorn och vissa andra valda förtroendemän. Bilaga (tilläggsbestämmelse 7.5.1) Beredningen av ärenden om val av riksrevisionsdirektör ska ankomma på på samma sätt som i fråga om riksrevisorn. Detsamma gäller för ärenden om skiljande av riksrevisionsdirektören från uppdraget. Lagen träder i kraft . Uppdraget för dem som då är riksrevisorer ska bestå utan hinder av den nya regleringen. Detta säkerställs i punkt 2 i ikraftträdandebestämmelsen. När antalet riksrevisorer som valts enligt äldre bestämmelser nedgår under två, ska framöver bara välja en riksrevisor samt en riksrevisionsdirektör. 6.2Ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Bestämmelsen har anpassats till förslaget om att byta benämning på till ombudsmän och riksrevisorerna till till ombudsmän och riksrevisorn. 6.3Ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter Bestämmelsen har i andra stycket anpassats till förslaget om byte av benämning på till ombudsmän och riksrevisorn. 6.4Ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning De rättsliga villkoren för uppdraget som riksrevisionsdirektör ska i huvudsak svara mot vad som gäller för riksrevisorn. Lagen om offentlig anställning ska därför inte gälla i fråga om riksrevisionsdirektören. Utöver det anpassas paragrafen till införandet av en riksrevisor i stället för tre. Motiven för denna ordning redogörs för i avsnitt 5.3. 6.5Ändringar i lagen (2002:1023) med instruktion för Riksrevisorn ska ensam vara chef för myndigheten och ansvarig för ledningen av myndighetens verksamhet, både för den granskande verksamheten och för den administrativa ledningen av myndigheten. Detta slås fast i första stycket. Av andra stycket framgår att det är riksrevisorn som bestämmer vilka uppgifter som ska utföras av riksrevisionsdirektören. Att denne är riksrevisorns ställföreträdare och vad som avses med den ställningen framgår av 13 kap. 5 § riksdagsordningen. Tredje stycket svarar i sak mot bestämmelsens hittillsvarande lydelse. Om riksrevisorn är förhindrad att fatta beslut och beslutet är brådskande får riksrevisionsdirektören fatta beslut i frågan. Bestämmelsen är inte tänkt att användas för beslut om att inleda granskning. En sådan möjlighet finns i 13 kap. 5 § riksdagsordningen för det fall då riksrevisorn förklarat sig jävig. Femte stycket har lagtekniskt anpassats till en ordning med en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör. Paragrafen har lagtekniskt följdändrats så att den avser riksrevisorn. Riksrevisorn ansvarar ensam för hela granskningsverksamhet. Någon indelning i skilda granskningsområden blir därmed inte behövlig. Ett beslut om granskningens huvudsakliga inriktning är däremot även fortsättningsvis behövligt som ett led i planeringen av verksamheten. Planläggningen bör vidare även i fortsättningen redovisas i en granskningsplan. En sådan är av betydelse inte bara för myndighetens interna behov utan också från synpunkt som huvudman för verksamheten och folkstyrelsens högsta beslutande organ. Den årliga rapport i vilken de viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen samlas och lämnas till är betydelsefull för och bör tas fram även i fortsättningen. Paragrafen har ändrats i överensstämmelse med att dessa uppgifter ska ankomma på en ensam riksrevisor. Vad granskningen närmare bestämt ska riktas in på bestäms inom effektivitetsrevisionen genom besluten att inleda särskilda granskningsärenden. Så- dana beslut är därför av bestämmande betydelse för förmågan att tillföra den politiska beslutsprocessen väsentlig och tillförlitlig kunskap. Det är därför av betydande vikt att den möjlighet till samråd med en person som valt att inta en plats vid riksrevisorns sida verkligen kommer till användning. Fö- reskriften i andra stycket säkerställer att riksrevisorns beslut kommer till efter samråd med riksrevisionsdirektören. I tredje stycket föreskrivs om delegering av arbetsuppgifter från riksrevisorn. Bestämmelsen gör det möjligt för riksrevisorn att inom årlig revision överlämna ansvaret för revisionen till ansvariga revisorer. Den gör det också möjligt för riksrevisorn att överlämna särskilda granskningsärenden för genomförande och avgörande av riksrevisionsdirektören. Genom vad som föreskrivs i 13 kap. 5 § tredje stycket riksdagsordningen säkerställs på en konstitutionell överordnad nivå att riksrevisionsdirektören vid utförandet av sådana granskande uppgifter har en självständighet som motsvarar den som tillkommer riksrevisorn enligt regeringsformen. Detta säkerställs också genom regleringen av att ett beslut om överlämnande av ett revisionsärende inte kan tas tillbaka. 4 a §, 4 b §, 5 §, 12 § Paragraferna har lagtekniskt följdändrats så att de avser endast riksrevisorn, inte riksrevisorerna eller riksrevisorn med administrativt ansvar. Riksrevisionsdirektören ska, liksom riksrevisorn, kunna ansvara inför för granskning av statlig verksamhet. Kraven på att uppdragstagaren ska stå fri från ekonomiska intressen ska därför vara desamma som för riksrevisorn. Andra och tredje styckena har anpassats till att gälla en ordning med endast en riksrevisor. För riksrevisionsdirektören ska gälla samma ordning i fråga om skyldighet att anmäla innehav av finansiella instrument som för riksrevisorn. Paragrafen har anpassats till ordningen med endast en riksrevisor. Lagändringarna träder i kraft . Den nya regleringen är dock avsedd för den ordning som inträder först när det finns endast en riksrevisor. Fram till dess tillämpas den äldre regleringen. 6.6Ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 39 kap. 5 c § I ärenden om val av riksrevisionsdirektör bör motsvarande sekretess råda som i ärenden om val av riksrevisor. Sekretessen är motiverad av hänsyn till möjligheterna att locka de lämpligaste personerna att anmäla intresse för uppdraget. 6.7Ändring i lagen (2011:745) med instruktion för Bestämmelsen har anpassats till förslaget under 5.5 om byte av benämning till till ombudsmän och riksrevisorn. 6.8Ändringar i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna Rubriken till lagen har anpassats till en ordning med endast en riksrevisor och lyder följaktligen till ombudsmän och riksrevisorn. Lön och andra anställningsförmåner för riksrevisionsdirektören ska bestämmas av nämnden på motsvarande sätt som för riksrevisorn. Motiven för denna ordning har anförts i avsnitt 5.5. Lagen träder i kraft . De som då är riksrevisorer ska även fortsättningsvis omfattas av den särskilda ordning för fastställande av löner och andra anställningsförmåner som regleras i lagen. Vad som föreskrivs i första stycket gäller förutom riksrevisorn även riksrevisionsdirektören. Ytterligare föreskrifter om sådana framställningar finns i lag. 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att 9 kap. 17 och 18 §§, 13 kap. 5, 6 och 24 §§, rubrikerna närmast före 9 kap. 18 §, 13 kap. 5 och 6 §§ och närmast före tilläggsbestämmelserna 13.6.1 och 13.6.2, tilläggsbestämmelserna 9.17.6, 13.5.1, 13.6.1, 13.6.2 samt bilagan (tilläggsbestämmelse 7.5.1) ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 9 kap. 19 § ska lyda ”Regeringens skrivelser med anledning av riksrevisorns rapporter”, dels att det ska införas en ny paragraf, 13 kap. 7 a §, och närmast före 13 kap. 7 a § en ny rubrik av följande lydelse. Riksdagsorganen riksdagsstyrelsen, fullmäktige och direktion, ombudsmän och får göra framställningar hos i frågor som rör riksdagsorganets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. får föreskriva att riksdagsstyrelsen, fullmäktige och direktion samt ombudsmän även i andra fall får göra framställningar hos . Särskilda bestämmelser om redogörelser till från ett riksdagsorgan finns i lag. Vad som föreskrivs i första stycket gäller också var och en av riksrevisorerna i . Ytterligare föreskrifter om sådana framställningar finns i lag. Var och en av riksrevisorerna får Riksrevisorn får lämna redogörel- lämna redogörelser till av- ser till avseende revisions- årsredovisningen för staten, Riksban- för staten, och Stiftelsen Var och en av riksrevisorerna läm- Riksrevisorn lämnar sina gransk- nar sina granskningsrapporter över ef- Riksrevisorerna lämnar den årliga rap- lämnar också den årliga rapporten porten med de viktigaste iakttagel- med de viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga den årliga revisionen till . Rapporterna ska ges in till . De anmäls vid ett sam- manträde med kammaren efter det att de har gjorts tillgängliga för ledamö- Den årliga rapporten och de granskningsrapporter som rör den verksamhet som bedrivs av och myndigheter under läm- nas som redogörelser. Övriga rapporter ska överlämnas till regeringen och berörda utskott av tal- ska enligt 13 kap. 8 § regeringsformen välja en eller flera riks- Riksrevisorerna ska vara tre. väljer endast en riksre- av riksrevisorerna ska vara riksrevi- sor med administrativt ansvar och svara för myndighetens administra- vem av riksrevisorerna som ska ha väljer också en riksrevisionsdirektör att vara riksrevisorns ställföreträdare. Om riksrevisorn har uppdragit åt riksrevisionsdirektören att i riksrevisorns ställe avgöra ett granskningsärende, beslutar riksrevisionsdirektören självständigt hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av den. Riksrevisionsdirektören får lämna granskningsrapporten över ett sådant ärende till . 32Senaste lydelse 2019:26. UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 Om en riksrevisors uppdrag upphör får välja en tillförordnad riksrevisor för tiden till dess att en ordinarie riksrevisor har valts och tillträtt. Vad som i denna lag sägs om riksrevisorer gäller även en tillförordnad riksrevisor. En riksrevisor får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En riksrevisor får inte heller inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. Om riksrevisorns uppdrag upphör får välja en tillförordnad riksrevisor för tiden till dess att en ordinarie riksrevisor har valts och tillträtt. Vad som i denna lag sägs om riksrevisorn gäller även en tillförordnad riksrevisor. Riksrevisorn eller riksrevisionsdirektören får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . De får inte heller inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka självständigheten i deras ställning. ska, på eget ska, på eget initiativ eller på begäran av någon av initiativ eller på begäran av riksrevi- riksrevisorerna, samråda med en sorn eller riksrevisionsdirektören, samråda med riksrevisorn eller riks- betsordning eller andra frågor av or- ens arbetsordning eller andra frågor Val av riksrevisor och riksrevi- Riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas rektören väljs var för sig. samma förfarande som vid val av tal- slutna sedlar tillämpas samma förfa- man enligt 3 kap. 4 § tredje stycket. rande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § tredje stycket. Valet av en riksrevisor gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under sjunde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . En riksrevisor kan inte väljas om. Riksrevisionsdirektörens uppdrag börjar som riksrevisorns eller vid den senare tidpunkt som bestämmer. Valet gäller till dess att ett nytt val har genomförts 33Senaste lydelse 2019:26. 34Senaste lydelse 2018:605. BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG under sjunde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. ska aldrig gälla längre än till ut- Om det finns sär- skilda skäl, kan valet också gälla för en viss än . Beredning av val av riksrevisorer Beredning av val av riksrevisor val av riksrevisorer. val av riksrevisor och riksrevisionsdi- En riksrevisor ska skriftligen an- mäla följande förhållanden till riksda- rektören ska skriftligen anmäla föl- jande förhållanden till : 1. innehav och ändring i inneha- 1. innehav och ändring i inneha- vet av finansiella instrument som vet av finansiella instrument som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instru- om handel med finansiella instru- 2. avtal av ekonomisk karaktär 2. avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, såsom av-