frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — Förvaltningen bedömer att familjerättens handläggning har varit förenlig med barnets bästa och att familjerätten har fullgjort sitt ansvar att avbryta umgänget då det fanns en överhängande risk för att barnets trygghet inte kunde garanteras. Omständigheten att tolk inte kunnat tillhandahållas bedöms vara sekundär då umgängesstödjarnas uppdrag vanligtvis kan genomföras utan tolk. Skälen till att tolk bedömts som nödvändigt i detta ärende har handlat om en stor oro för att barnets trygghet äventyras om umgängesstödjarna inte förstår vad som sägs. De umgängen som skedde med tolk avbröts med anledning av att barnen var otrygga samt med anledning av att umgängesstödjarna behövde ingripa för att skydda barnen från att höra sin pappa prata illa om deras mamma. Förvaltningen bedömer att familjerättens oro för att genomföra umgängena, med eller utan tolk, varit befogad mot bakgrund av hur um- gängesföräldern agerat i tidigare umgängen samt då handläggarna i upp- startssamtalen inför umgänge upplevde att det inte skett någon förändring. AA kommenterade remissvaret. 2 0 1 9 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T I ett beslut anförde JO följande: Umgänge med umgängesstöd regleras i 6 kap. 15 c § , FB. Enligt den bestämmelsen gäller följande. När en domstol beslutar om umgänge med en förälder som barnet inte bor tillsammans med, får den, om barnet har behov av det, besluta att en person som utses av socialnämnden ska medverka vid umgänget (umgängesstöd). Ett beslut om umgängesstöd ska gälla för . Innan ett beslut om umgängesstöd meddelas ska domstolen inhämta ytt- rande från socialnämnden. ska efter domstolens beslut om um- gängesstöd utse en viss person att medverka vid umgänget. ska följa upp hur umgänget fungerar och verka för att stödet inte består längre än nödvändigt. Vad som är bäst för barnet är avgörande vid alla beslut om um- gänge. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska det fästas avseende särskilt vid risken för att barnet far illa (6 kap. 2 a § FB). Innan domstolen fattat beslut om umgänge med umgängesstöd är det soci- alnämndens uppgift att i ett yttrande till domstolen ange sin inställning till om det tänkta umgänget med umgängesstöd är praktiskt genomförbart. Nämnden ska däremot inte ange sin inställning till om umgänget med umgängesstöd är lämpligt eller inte (se prop. 2009/10:192 s. 30). När domstolen har beslutat om umgänge med umgängesstöd är socialnämnden skyldig att utse en viss person att medverka vid umgänget. uppgift efter domstolens beslut är därför av rent verkställande karaktär (se bl.a. prop. 2009/10:192 s. 14, JO 2013/14 s. 430, dnr 3946-2011 och JO:s beslut , dnr 3428- 2016). Efter att domstolens avgörande har verkställts ska socialnämnden följa upp hur umgänget fungerar. Hur omfattande behovet av uppföljning är i ett visst ärende får avgöras utifrån ärendets karaktär. Särskilda händelser i anslutning till umgängestillfällena kan självklart på- verka behovet av uppföljning. Om socialnämnden bedömer att umgänget bör avbrytas, t.ex. för att barnet mår dåligt av umgänget eller riskerar att fara illa om det fortsätter, har nämnden en skyldighet att agera. I en sådan situation har socialnämnden olika handlingsalternativ. Nämnden kan föreslå föräldrarna att väcka talan om ändring av umgängesbeslutet eller själv väcka en sådan talan (se 6 kap. 15 a § FB och prop. 2005/06:99 s. 89 f.). Nämnden kan också inleda en utredning enligt socialtjänstlagen (2001:453) om nämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd (se prop. 2009/10:192 s. 31). stadsdelsnämnds handläggning i det aktuella fallet har i sitt remissvar anfört att familjerättsenheten ansåg att umgänge med umgängesstöd inte var rätt insats för barnen och för- äldrarna. Som jag anfört ovan angående innebörden av den rättsliga regleringen har det inte legat på nämnden att göra den bedömningen, utan det är domstolen SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 som ska ta ställning till frågan om umgängesstöd. Nämndens handläggning är begränsad till att verkställa domstolens beslut. Enligt familjerättsenheten var den avgörande orsaken till att tingsrättens be- slut om umgängesstöd inte kunde verkställas att den inte lyckades ordna en tolk som kunde närvara vid umgänget. Om en tolk inte var med vid umgängestill- fällena fanns det enligt enheten en överhängande risk för att barnets trygghet inte kunde garanteras. Det ligger i sakens natur att nämnden kan ställa upp vissa ordningsföreskrif- ter och liknande när den tillhandahåller umgängesstöd. Inte minst när umgänget sker i lokaler som förvaltningen tillhandahåller för umgänget kan det finnas skäl att ha sådana föreskrifter. Föreskrifterna kan röra t.ex. vilken del av loka- lerna den enskilde får vistas i och andra regler som syftar till att man inte stör andra personer som har umgänge . Nämnden får dock inte ställa upp villkor för umgänget som i praktiken begränsar barnets rätt till um- gänge med föräldern. I det aktuella fallet ställde nämnden upp ett villkor om att en tolk skulle finnas med vid umgängestillfällena. Jag har inte underlag för att uttala mig om huruvida det fanns skäl för nämndens ståndpunkt. Oavsett hur man ser på frå- gan kan jag konstatera att tingsrätten varken i sin dom eller på annat sätt uttalat att det vid sidan av umgängesstödet skulle finnas en tolk med vid umgänges- tillfällena. Eftersom nämnden inte lyckades få tag i en tolk kunde umgänget inte komma till stånd. Nämndens föreskrift har uppenbarligen inte utgjort en ren ordningsregel. Det har alltså inte funnits något stöd för nämnden att ställa upp ett krav på att en tolk skulle vara med vid umgänget. Det är av grundläggande betydelse att det som en domstol har bestämt följs av den myndighet som ska verkställa beslutet. Nämnden ska kritiseras för att den inte verkställde tingsrättens dom. Det som AA har anfört i övrigt ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida. 2 0 19 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T En relationsvåldshandläggare vid en socialförvaltning borde inte ha upprättat en skrivelse till den ena partens ombud i ett mål som gällde bl.a. umgänge med barn och inte heller ha gett in en skrivelse som rörde umgängesmålet direkt till domstolen (Dnr 1258-2017) Beslutet i korthet: Under en pågående tvist i en domstol som rörde bl.a. umgänge med barn upprättade en relationsvåldshandläggare en skrivelse till moderns ombud och lämnade in ytterligare en skrivelse direkt till domsto- len. I bl.a. ett mejl till moderns ombud uppmanade relationsvåldshandläg- garen modern att använda ett av barnens assistenters säkerhet som ett argu- ment mot umgänge. Företrädare för det allmänna ska i sin verksamhet iaktta regerings- formens krav på saklighet och opartiskhet (objektivitetsprincipen). JO uttalar att det i och för sig inte finns något formellt hinder mot att t.ex. en handläggare vid på begäran av en enskild skriver ett intyg om den enskildes kontakter med . Det är viktigt att den som skriver ett sådant intyg endast uttalar sig om omständigheter som han eller hon har tillräcklig kännedom om. Som regel ska en sådan skrivelse endast innehålla en redovisning av faktiska förhållanden, och inte några värde- ringar eller bedömningar. När det gäller mål om vårdnad, boende och um- gänge har socialnämnden dock lagreglerade uppgifter när det gäller att lämna upplysningar till domstolen. Det är därför viktigt att stor försiktighet iakttas när uppgifter lämnas vid sidan av de bestämmelserna. När det pågår en tvist mellan föräldrarna om vårdnad m.m. finns det skäl att vara särskilt återhållsam med att skriva yttranden på begäran av den ena föräldern ef- tersom det finns en risk för att nämnden uppfattas som partisk. I detta fall upprättade relationsvåldshandläggaren skrivelserna för att mo- dern skulle använda dem i tvisten vid domstolen. Det måste ha stått klart för handläggaren att syftet med att skrivelserna skulle användas i domstolen var att påverka domstolens ställningstagande i frågan om fadern skulle ha um- gänge med parternas barn. Redan omständigheten att handläggaren upprät- tade skrivelserna innebar enligt JO en risk för att fadern skulle kunna upp- fatta nämnden som partisk. För att inte riskera att påverka förtroendet för verksamhet borde handläggaren över huvud taget inte ha upprättat skrivelserna. Innehållet i skrivelserna gav fadern ytterligare skäl att ifrågasätta objektivitet. Relationsvåldshandläggaren kriti- seras för att han upprättade skrivelserna och för hur han utformade dem. Han kritiseras även för hur han uttalade sig i ett mejl till moderns ombud. AAoch BB har tre barn tillsammans. flyttade BB och barnen till ett s.k. skyddat boende genom en insats från . Ett mål om vårdnad, boende och umgänge med barnen inleddes därefter vid Attunda tingsrätt. SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 Tingsrätten hämtade in upplysningar enligt 6 kap. 20 § (FB) från i och kommuner. beslu- tade tingsrätten interimistiskt om visst umgänge mellan barnen och AA i när- varo av umgängesstöd. I en skrivelse benämnd ”Intyg om insats för BB […]”, upprättad den 9 de- cember 2016 av relationsvåldshandläggaren vid socialförvaltningen, stod det bl.a. följande: BBbor på skyddat boende . Detta på grund av att hon utsatts för våld från sin make. Under utredningen har det framkommit att BB utsatts för framförallt fy- siskt och psykiskt samt sexuellt våld. rekommenderar att använder riskbedöm- ningsinstrumentet som består av 20 frågor varav 19 ingår i en far- lighetsbedömning. består av fyra olika ni- våer och BB hamnar på den högsta farlighetsnivån ”Mycket allvarlig fara råder”. Undertecknads bedömning är att det psykiska våldet är det som skadar en våldsutsatt person i högre grad. Detta på grund av att våldet ständigt är närvarande och det är mycket svårare att värja sig emot. Detta gäller också för BB även om det fysiska våldet hon tillfogats har gett henne fysiska ska- dor. Efter att hon har flyttat till ett skyddat boende har BB:s psykiska må- ende blivit bättre. BB har uppgett att barnen har varit närvarande vid våldet. Hon har be- rättat att […] gått emellan och försökt avstyra föräldrarnas bråk och våld samt skyddat BB genom att inte lämna henne ensam. gör löpande skyddsbedömningar för personer som utsatts för våld i nära relationer. Undertecknads samlade bedömning är att BB har behov av ett fortsatt skyddat boende då det fortfarande finns en risk att hon ska utsättas för våld. gav samma relationsvåldshandläggare in en skrivelse till tingsrätten. Skrivelsen, som var daterad och undertecknad av relationsvåldshandläggaren , hade följande lydelse: Undertecknad arbetar som relationsvåldshandläggare på i . Denna del av riktar sig till vuxna personer som är utsatta för relationsvåld och behöver få sitt skyddsbehov utrett. BB kom i kontakt med undertecknad i samband med att en utredning på barnenheten inleddes och ett första möte ägde rum . Undertecknad bedömde utifrån hennes berättelse att hon hade behov av att placera på en kvinnojour då hon utsatts för våld av sin make. Av den utredning som gjorts framkommer det att BB har utsatts för fysiskt våld i form av slag med öppen och stängd hand på kroppen, armar, ben och huvud så att blåmärken och blödningar uppstått. BB har också blivit utsatt för kvävningsförsök. BB har även utsatts för psykiskt våld i form av hot, verbala kränkningar och kon- troll som består i kontroll av sociala kontakter med vänner och släktingar, begränsningar i telefonsamtal med mera. Hon har också utsatts för sexuellt våld där hon tvingats till samlag. Enligt farlighetsbedömning kom- mer BB på den högsta farlighetsnivån ”Mycket allvarlig fara råder”. Un- dertecknads bedömning är att BB är trovärdig i sin berättelse och hon har ett fortsatt skyddsbehov och kommer därför att vara fortsatt placerad på kvinnojour. Attunda tingsrätt har beslutat om umgänge med umgängesstöd mellan barnen och deras far. BB har uttryckt en rädsla av att barnen kan avslöja var de bor om ett umgänge sker. Utifrån det som BB berättat befinner hon sig i en mycket utsatt situation. Om hon på något sätt kommer i kontakt 2 0 1 9 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T med barnens far finns det en risk att barnen avslöjar var de bor vilket kan leda till att våldet mot BB fortgår. Om hennes boende avslöjas kommer behöva omplacera BB till ett annat boende. I en anmälan till JO klagade på i kommun. Han uppgav bl.a. följande: Relationsvåldshandläggaren skickade skrivelser till domstolen utan att rätten hade begärt det. Han fick inte bemöta anklagelserna som riktades mot honom i skrivelserna. Handläggaren var inte objektiv, utan försökte påverka hans rätt till umgänge med sina barn. JO begärde att i kommun skulle yttra sig över det som AA hade anfört i sin anmälan. I ett remissvar anförde nämnden bl.a. följande: Familjerättens handläggning i ärendet och kommuns familjerätt sammanställde på uppdrag av Attunda tingsrätt ett yttrande enligt 6 kap. 20 §, andra stycket föräldra- balken, en så kallad snabbupplysning vilken avslutades . Snabb- upplysningen innehöll en redovisning av familjemedlemmarnas förekomst i socialregister samt redogörelser för samtal med kvinnan, mannen samt ett av barnen. I snabbupplysningen finns uppgifter om att kvinnan och barnen vid tillfället uppehöll sig på skyddat boende samt uppgifter från kvinnan och ett av barnen om att våld utövats mot kvinnan av mannen. Attunda tingsrätt beslutade vid muntlig förhandling om in- terimistiskt umgängesstöd för barnen enligt 6 kap. 20 § . Vuxenenhetens handläggning i ärendet Kvinnan aktualiserades på Vuxenenhet och dagen ef- ter placerades hon på ett skyddat boende dit hon valde att ta med sina barn, handläggare i relationsvåldsärendet var [. . .]. De av framtagna och rekommenderade bedömningsme- toderna ”FREDA-beskrivning” och ”FREDA-farlighetsbedömning” har använts i relationsvåldsärendet för att ge en närmre beskrivning av våldets karaktär och omfattningen av våldet samt för att skapa en bild av risken för fortsatt våld och dödligt våld. Kvinnans advokat ber att handläggaren skriver ett intyg om de insatser som vuxenenheten tillhandahåller för dennes klient. Handlägga- ren skickar detta intyg till kvinnans advokat . Kvinnan ber handläggaren att skriva ett intyg till tingsrätten om att det är olämpligt för barnen att träffa sin far. Handläggaren meddelar att han kan skriva ett intyg om att det finns risk att barnen röjer barnens och moderns vistelseadress vid umgänget. Intyget skickas till Attunda tingsrätt och är det intyg som bifogats av AA i dennes JO-anmälan. Kritiken som riktas mot handläggaren av AA är att denne visat bristande objektivitet i sina yttranden, att denne kommit med ogrundade anklagelser om våld samt att handläggaren ska ha kränkt barnens och AA:s rättigheter att träffa varandra. AA påpekar också i sin anmälan att handläggarens be- SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 dömningsmetoder är under all kritik och att handläggaren har yttrat sig till tingsrätten utan att de gett honom uppdraget att yttra sig. Relationsvåldshandläggares primära uppdrag är att hjälpa drabbade per- soner att bli fria från våld. Det finns i uppdraget inget formellt ansvar att höra den eventuelle våldsutövaren. Det som görs inom ramen för uppdraget är en trovärdighetsbedömning av den förmodat utsattes berättelse och kra- vet på objektivitet är i förhållande till brukaren, det vill säga den förmodat våldsutsatta. I det yttrande som handläggaren skickat till Attunda tingsrätt, daterat sker en beskrivning av det våld som redovisats vid an- vändandet av FREDA-bedömningsinstrument. Handläggaren uppger i möte med utredare att denne borde varit tydligare med att denna beskriv- ning är grundad på utsagor även om dessa bedömts som trovärdiga. Be- dömningsmetoden relationsvåldshandläggaren använt sig av ”” är framtagen av och rekommenderad av . Varken i det första yttrandet som ställdes till kvinnans advokat eller i det andra som skickades till Attunda tingsrätt görs några rekommendationer om att umgänge inte bör ske. Däremot påtalas risken för vad ett fortsatt umgänge skulle kunna leda till. Slutligen så stämmer det att handläggaren yttrat sig till tingsrätten utan att ha fått uppdraget av rätten att yttra sig. I ärenden gällande vårdnad, boende och umgänge är det Järfälla- och familjerätts uppdrag att sammanställa och tillhandahålla den information som kan vara av betydelse för rättens beslut. Det bedöms därför som viktigt att information till rätten går via denna instans. Genom- gången av ärendet har visat att det finns behov av att tydliggöra förvaltning- ens rutiner kring yttranden och intyg för att underlätta för handläggare som ofta hamnar i situationer där intyg efterfrågas. Ett arbete kommer att inledas med syfte att ge tydliga svar på i vilka situationer intyg ska skrivas, vem som skriver dem och vart dessa ska skickas. AAkommenterade remissvaret och uppgav bl.a. följande: hade relationsvåldshandläggaren kontakt med BB:s ombud och gav förslag på vad hon skulle anföra för att något umgänge mellan barnen och AA inte skulle komma till stånd. AA bifogade några mejl som CC hade skickat till BB:s ombud I ett mejl stod det bl.a. följande: När det gäller umgänget: BB har sagt att det måste vara en assistent med. Då de som är anställda också är personer som bor på hennes boende finns det ju en ökad risk att boendet avslöjas. Jag har bett henne att prata med [assistansbolaget, JO:s anm.] eftersom det också gäller deras anställdas sä- kerhet. Jag tror att det kan bli svårt att garantera säkerheten för dem ef- tersom han redan har ringt en av assistenterna. När det gäller de två andra barnen kan de så klart vägra följa med och då kan inte umgängesstödet göra så mycket mer än att försöka. Får inte umgängesstödet med dem så går det inte att genomföra. I ett annat mejl uttryckte CC bl.a. följande: Om du får använda assistenternas säkerhet som ett argument så gör det. Men det är bara spekulationer från min sida. Jag håller med om att han går väldigt långt i sitt våld mot BB. Jag har faktiskt aldrig stött på det tidigare. JO begärde att socialnämnden även skulle yttra sig över det som AA hade an- fört i sitt yttrande över nämndens remissvar. I ett remissvar anförde nämnden bl.a. följande: 2 0 1 9 /2 0 J O1 SO C I A L T J Ä N S T 1.AA riktar kritik angående ett besök gjort hos AA:s dotter där relationsvåldshandläggaren redogjort för vilka olika typer av vårdnad som finns. Då dottern efter detta möte uttalat i familjerättens snabbytt- rande att hon vill att modern ska få ensam vårdnad verkar AA dra slut- satsen att detta skulle bero på att relationsvåldshandläggaren har påver- kat dottern till detta. 2.AA kritiserar det yttrande som relationsvåldshandläggare skickat till Attunda tingsrätt daterat . 3.Relationsvåldshandläggaren ska ha gett förslag till moderns ombud på vad denne ska peka på för omständigheter för att undvika att umgänge ska komma till stånd. 4.Relationsvåldshandläggaren kritiseras för att denne i alltför stor ut- sträckning företrätt modern och ”verkat för” att inget umgänge skall ske mellan AA och hans barn. 5.Slutligen kritiseras också för att de använder bedömningsin- strumentet ”” vid förmodat våld i nära relationer. Kritiken att AA:s dotter skulle ha blivit påverkad av relationsvåldshandläggaren avseende sina åsikter om boende och umgänge anser socialförvaltningen är obefogad. I tjänsteanteckningar framgår att flera handläggare var närva- rande vid aktuellt besök på det skyddade boendet och att relationsvåldshandläg- garen förklarat vad de olika typerna av vårdnad innebär. har i enlighet med socialtjänstlagen och en skyldighet att in- formera barn och ungdomar om deras rättigheter och låta dem komma till tals. Angående relationsvåldshandläggarens kontakter med moderns ombud avseende frågor om umgänge anser socialförvaltningen att relationsvålds- handläggaren har agerat utifrån sitt uppdrag vilket är att hjälpa modern att bli fri från våld. Relationsvåldshandläggaren motsätter sig inte umgänget mellan barnen och AA utan värnar om att umgänget ska ske under säkra for- mer. Detta bland annat på grund av att fadern tidigare kontaktat sitt ena barns personliga assistent vilket bedömdes öka risken för att adressen till moderns skyddade boende skulle röjas. Med anledning av barnets behov behöver en per- sonlig assistent närvara vid umgänget. Avseende övrig kritik att relationsvåldshandläggaren i för stor utsträckning företrätt modern, användandet av bedömningsinstrumentet samt det yttrande som relationsvåldshandläggare skickade till Attunda tingsrätt , hänvisar socialnämnden till tidigare lämnat yttrande daterat . AA fick tillfälle att kommentera remissvaret. JO tog del av Attunda tingsrätts dagboksblad och dom i mål nr T 6474-16. I ett beslut anförde JO följande: uppdrag består av uppgifter av skiftande karaktär. En uppgift som har är att ge kvinnor som har varit utsatta för våld eller andra SO C I A L T J Ä N S T 2 0 1 9 /2 0 J O1 övergrepp av en närstående det stöd och den hjälp som de behöver (5 kap. 11 § socialtjänstlagen [2001:453], SoL). ska erbjuda våldsutsatta vuxna insatser akut och med utgångspunkt i behovet av skydd, stöd och hjälp. Till grund för bedömningen av vilka insatser som ska erbjudas, ska nämnden ha genomfört en utredning och en riskbedömning (7 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer [SOSFS 2014:4]). I ett allmänt råd till bestämmelsen anges att socialnämndens stöd och hjälp bör kunna ges i form av bl.a. information och råd, hjälp att ordna ett stadigvarande boende, stöd i för- äldraskap, förmedling av kontakter med frivilligorganisationer och andra aktö- rer samt hjälp vid kontakt med hälso- och sjukvården och andra myndigheter, t.ex. Förutom att hjälpa våldsutsatta kvinnor har andra uppgifter. En viktig uppgift är att socialnämnden i vissa fall ska lämna uppgifter till en domstol som ska bestämma i en fråga om vårdnad, boende eller umgänge. När det gäller frågor om vårdnad, boende och umgänge med barn så avgörs de ytterst av en domstol. I sådana mål har rätten ett särskilt ansvar för att se till att dessa frågor blir tillräckligt utredda (6 kap. 19 första stycket § FB). Det finns särskilda bestämmelser i om att en domstol kan hämta in upp- gifter från en socialnämnd i sådana mål. Innan rätten avgör ett mål eller ett ärende om vårdnad, boende eller umgänge med barn, ska socialnämnden ges tillfälle att lämna upplysningar. tillgång till upplysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning är nämnden skyldig att lämna upplysningarna till rätten (6 kap. 19 § andra stycket FB). Om det behövs ytter- ligare utredning har rätten möjlighet att ge socialnämnden eller något annat or- gan i uppdrag att utse någon att verkställa den. När en sådan utredning har fär- digställts kan den part som anser att det finns felaktigheter i utredningen påpeka det för domstolen. Domstolen ska självständigt pröva vilket värde uppgifterna i en utredning har, och domstolen kan ta initiativ till ytterligare utredningsåt- gärder (6 kap. 19 § tredje stycket FB). Rätten får besluta om vårdnad, boende eller umgänge för tiden fram till dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft eller föräldrarna har träffat ett avtal om frågan och avtalet har godkänts av so- cialnämnden. Rätten kan hämta in upplysningar från socialnämnden i frågan. lämnar upplysningar ska den, om det är lämpligt, höra föräldrarna och barnet (6 kap. 20 § FB). I vissa situationer finns det en skyldighet för nämnden att lämna ett yttrande till domstolen även om den inte har begärt det. Om socialnämnden får veta att någon åtgärd behöver vidtas i en fråga om vårdnad, umgänge eller förmynder- skap för ett barn ska nämnden göra en framställning eller ansöka om det hos den domstol till vilken ärendet hör (5 kap. 2 § socialtjänstförordningen [2001:937]). När nämnden lämnar ett sådant yttrande är bestämmelserna om kommunikation i 11 kap. 8 § tredje stycket SoL och 25 § FL tillämpliga.