frsrdg · H704RS7 · 2019-12-19 00:00:00 — I detta sammanhang måste det särskilt utredas om personen till följd av sitt uppdrag har fått ta del av känslig information eller annan kunskap som gör att det, om personen påbörjar ett visst nytt uppdrag eller anställning eller etablerar viss näringsverksamhet, finns en risk för ekonomisk skada för staten, otillbörlig fördel för någon enskild eller att allmänhetens förtroende för staten skadas. Vidare vill riksdagsstyrelsen anföra att eftersom riksrevisorn huvudsakligen beslutar vilka uppgifter en riksrevisionsdirektör ska utföra, får det anses finnas en lägre grad av sannolikhet för behov av övergångsrestriktioner för en riksrevisionsdirektör. Det borde vidare inte bli aktuellt med en övergångsrestriktion för en riksrevisionsdirektör som efter avslutat uppdrag blir aktuell för ett uppdrag som riksrevisor. Mot denna bakgrund förordar riksdagsstyrelsen utredningens förslag att införa en prövning av övergångsrestriktioner före en riksrevisors eller en riksrevisionsdirektörs övergång till såväl statlig som privat verksamhet. Riksdagsstyrelsen instämmer även i utredningens förslag att prövningen om eventuella övergångsrestriktioner ska göras av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Angående behov av sekretess i ärenden om riksrevisorers och riksrevisionsdirektörers övergångsrestriktioner gjorde utredningen bedömningen att nämndens ärenden inte bör omfattas av någon ny sekretess. Riksdagsstyrelsen anser, i likhet med utredningen, att nämndens prövning inte behöver omfattas av någon ny särskild bestämmelse om sekretess, men framhåller att sekretess kan aktualiseras enligt befintliga bestämmelser i (21 kap. 1 § och 28 kap. 8 §) om en enskilds ekonomiska hälsa eller en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i ärenden om inkomstgaranti eller motsvarande förmåner bl.a. för vissa arbetstagare som har innehaft statlig chefsanställning. Eftersom väljer riksrevisor och riksrevisionsdirektör och valen bereds i förutsätter riksdagsstyrelsen att endast de personer som är synnerligen väl lämpade för respektive uppdrag kan komma i 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG fråga för det. Det saknas därmed enligt riksdagsstyrelsen anledning att som efterfrågar införa en karensprövning inför tillträdet som riks- revisor eller riksrevisionsdirektör. Därutöver finns anledning att påminna om bestämmelserna om jäv i förvaltningslagen. Inte heller övriga remissynpunkter föranleder riksdagsstyrelsen att göra en annan bedömning än utredningen. Riksdagsstyrelsens förslag: Den föreslagna lagen om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet ska träda i kraft , och tillämpas första gången på den som innehar ett uppdrag när lagen träder i kraft. Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Utredningen föreslår att den föreslagna lagen om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet ska träda i kraft , och tillämpas första gången på den som innehar ett uppdrag när lagen träder i kraft. Övriga förslag till lagändringar föreslås träda i kraft . Remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på utredningens förslag. Riksdagsstyrelsens förslag till ikraftträdande Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Riksdagsstyrelsen anser att ikraftträdandet i stället ska vara Riksdagsstyrelsen ändrar genomgående ikraftträdandet till men ställer sig i övrigt bakom utredningens förslag till ikraftträdandebestämmelse. 6.1Förslaget till lag (2020:00) om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet Denna lag gäller för personer som innehar eller har avslutat ett uppdrag som riksrevisor eller riksrevisionsdirektör. I den inledande bestämmelsen anges lagens tillämpningsområde. Av bestämmelsen framgår att personer som innehar eller som har avslutat ett uppdrag som riksrevisor eller som riksrevisionsdirektör omfattas av lagens bestämmelser. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. Innan en riksrevisor eller riksrevisionsdirektör går över till annan verksamhet ska bestämmelserna i 2–7 §§, 8 § första stycket, 9, 11 och 12 §§ lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet tillämpas, med den skillnaden att det som föreskrivs i 3–5 och 9 §§ ska gälla även ett nytt uppdrag eller en ny anställning i statlig verksamhet. Av bestämmelsen framgår vilka bestämmelser i lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet som ska tillämpas på personer som innehar eller har avslutat ett uppdrag som riksrevisor eller riksrevisionsdirektör. Det som anförs i förarbetena till bestämmelserna (prop. 2017/18:162 s. 45–50) bör kunna vara vägledande även för tillämpningen av denna lag. Bestämmelsen innebär att innan en riksrevisor eller en riksrevisionsdirektör, eller en person som har haft ett sådant uppdrag, påbörjar ett uppdrag, anställning eller etablerar näringsverksamhet ska motsvarande prövning som vid ett tidigare statsråds eller en tidigare statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet göras. Personen ska innan övergången anmäla den till . Benämningen riksrevisor inkluderar här även en tf. riksrevisor eftersom det som gäller en riksrevisor även gäller en tf. riksrevisor, då denna träder fullt ut in i riksrevisorns ställe. Nämndens prövning ska dock, till skillnad från den för statssekreterare och statsråd, även omfatta övergång till statlig verksamhet. Således ska både privat och statlig verksamhet omfattas av prövningen. I fråga om statlig verksamhet står förtro- endet för staten i centrum för prövningen. Blotta misstanken om att en riksre- visor eller riksrevisionsdirektör i sin granskning har påverkats av möjligheten till framtida anställningar eller uppdrag, eller förhoppningar om sådana, skulle innebära en allvarlig skada för förtroendet för staten. ska meddelas om nämnden bedömer att det finns en sådan risk. till statlig verksamhet kan komma att vara utesluten, i vart fall om övergången ska ske i nära anslutning till att uppdraget som riksrevisor eller riksrevisions- Bedömningen av om det finns skäl att meddela en över- gångsrestriktion måste dock göras från fall till fall, och med utgångspunkt från omständigheterna vid den aktuella övergången. övergång till annan verksamhet borde, beroende på vad riksrevisionsdirektö- rens uppgifter har innehållit, vara mindre känslig än en riksrevisors. gång som innebär att en riksrevisor, riksrevisionsdirektör eller en tidigare så- dan är aktuell för en anställning som myndighetschef vid en förvaltningsmyn- dighet måste betraktas som särskilt känslig. Kravet på anmälan gäller under efter att uppdraget avslutats. Därefter gäller fortfarande aktsam- hetskravet i 2 § i lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Förslaget behandlas i avsnitten 5.6. Om nämnden för prövning av statsråds och statssekreterares övergångsre- striktioner meddelar en tidigare riksrevisor eller en tidigare riksrevisionsdi- rektör en övergångsrestriktion ska nämnden även besluta om ersättning enligt andra och tredje styckena. En tidigare riksrevisor eller en tidigare riksrevisionsdirektör som inte har rätt till inkomstgaranti eller avgångsvederlag, har rätt till ersättning under den tid som en övergångsrestriktion gäller, om personen till följd av restriktionen inte kan tillträda det nya uppdraget eller den nya anställningen eller etablera Ersättningens storlek ska motsvara det belopp som personen fick i lön vid Ersättningen ska minskas i enlighet med vad som gäller för en riks- revisors eller en riksrevisionsdirektörs avgångsvederlag. Bestämmelsen anger under vilka förutsättningar en person som har meddelats övergångsrestriktioner har rätt till ersättning för restriktionerna. Av första stycket framgår att när nämnden beslutar om en övergångsre- striktion för en tidigare riksrevisor eller riksrevisionsdirektör, ska nämnden också besluta om rätten till ersättning, som framgår av andra och tredje styck- I andra stycket anges att en person som inte har rätt till avgångsvederlag eller inkomstgaranti i stället har rätt till karensersättning under den tiden över- gången får vänta. Detta gäller under förutsättning att personen till följd av restriktionen inte kan tillträda det nya uppdraget eller den nya anställningen eller etablera näringsverksamheten. Rätten till ersättningen är således subsidiär i förhållande till en riksrevisors eller riksrevisionsdirektörs inkomstgaranti eller avgångsvederlag. Först om rätt till inkomstgaranti eller avgångsvederlag saknas kan en särskild ersättning för tiden för övergångsrestriktionen lämnas. Den ena situationen då karensersättning kommer att kunna lämnas är om en tidigare riksrevisor eller riksrevisionsdirektör skiljs från uppdraget av på grunden allvarlig försummelse respektive grovt åsidosättande av sina åligganden. Den andra situation är om till ombudsmän och riksrevisorerna har beslutat att rätt till avgångsvederlag är oskälig och därför helt eller delvis ska sättas ned. En delvis nedsättning innebär i praktiken att avgångsvederlaget lämnas under ett färre antal månader än brukligt för avgångsvederlaget. I ett sådant fall kommer karensersättningen att utgå för de månader av eventuellt återstående karenstid under vilka avgångsvederlag inte lämnas. Av tredje stycket framgår att storleken på ersättningen ska motsvara det belopp som personen fick i lön när han eller hon lämnade uppdraget som riksrevisor eller riksrevisionsdirektör. Det är tänkbart att en riksrevisor eller riksrevisionsdirektör hittar en ny försörjning som inte omfattas av karens. Om personen har karensersättning ska samma avräkningsregler som gäller för avgångsvederlag gälla även för karensersättning. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna till ombudsmän och riksrevisorerna ska bestämma det belopp som ska betalas i lön till ombudsmän, riksrevisorn, riksrevisionsdirektören och en tillförordnad riksrevisor. Nämnden ska också besluta om avgångsförmåner och om övriga anställningsförmåner för ombudsmän, riksrevisorn, riksrevisionsdirektören och en tillförordnad riksrevisor. Riksrevisorns och riksrevisionsdirektörens avgångsförmåner ska beslutas med utgångspunkt från vad som gäller för chefer för myndigheter som lyder direkt under regeringen. Hänsyn ska dock tas till de särskilda förhållanden som följer med uppdraget som riksrevisor eller som riksrevisionsdirektör. Av- gångsvederlag får helt eller delvis sättas ned om nämnden finner att sådan ersättning framstår som oskälig. Nämnden är en myndighet under . I andra stycket ersätts begreppet avgångsersättning med begreppet avgångs- Avgångsförmåner är ett begrepp som överensstämmer med termino- login i förordningen (2016:411) om tjänstepension, inkomstgaranti och av- gångsvederlag till myndighetschefer och omfattar förmåner av olika slag, såsom inkomstgaranti och avgångsvederlag. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. I ett nytt tredje stycke anges att riksrevisorns och riksrevisionsdirektörens respektive avgångsförmåner ska beslutas med utgångspunkt från vad som gäl- ler för chefer vid myndigheter direkt under regeringen. Hänsyn ska dock tas till de särskilda förhållanden som följer med uppdraget som riksrevisor eller Bestämmelsen tydliggör utgångspunkten för nämndens beslut avseende riksrevisorns respektive riksrevisionsdirektörens avgångsför- måner, dvs. det som gäller för chefer vid regeringens myndigheter enligt för- ordning (2016:411) om tjänstepension, inkomstgaranti och avgångsvederlag Myndighetschefer som lyder direkt under regeringen är De särskilda förhållandena som följer med uppdraget som riksrevisor respektive riksrevisionsdirektör ska dock beaktas, vilket främst är avsaknaden av omplaceringsmöjlighet för både riksrevisorn och riks- Riksrevisorn kan heller inte väljas om. att en riksrevisor har rätt till inkomstgaranti oavsett ålder när uppdraget är full- Det är således frågan om förmånligare villkor än de som följer av chefs- När det gäller avgångsvederlag slås fast att nämnden helt eller delvis får sätta ned sådan ersättning om den framstår som oskälig. Med oskälig avses att det skulle uppfattas som stötande att avgångsvederlag utgår. Förslaget behandlas i avsnitten 5.1 och 5.3. Det nya fjärde stycket motsvarar tredje stycket i den nuvarande lydelsen. 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner Bestämmelser om uppgifter för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner finns i lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Bestämmelser om uppgifter för nämnden finns även i lagen (2020:00) om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. Nämnden är en myndighet under . Av det nya andra stycket framgår att bestämmelser om uppgifter för nämnden även finns i lagen (2020:00) om restriktioner för en riksrevisors eller en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. Det är en nytillkommen uppgift för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, och prövningen ska omfatta både privat och statlig verksamhet. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. Det nya tredje stycket motsvarar andra stycket i den nuvarande lydelsen. Förslag till lag (0000:00) om restriktioner vid riksrevisorers övergång till annan verksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller för personer som innehar eller har avslutat ett uppdrag som riksrevisor. 2 § Bestämmelserna i 2–7 §§, 8 § första stycket, 9, 11 och 12 §§ lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet ska även tillämpas för en riksrevisor, med den skillnaden att det som föreskrivs i 3, 4, 5 och 9 §§ om ett nytt uppdrag eller en ny anställning i annan än statlig verksamhet ska, för en riksrevisor, gälla ett nytt uppdrag eller en ny anställning i annan verksamhet. 3 § Om nämnden för prövning av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner meddelar en tidigare riksrevisor en övergångsrestriktion ska nämnden även besluta om ersättning enligt andra och tredje styckena. En tidigare riksrevisor som inte har rätt till inkomstgaranti eller avgångsvederlag har rätt till ersättning som en övergångsrestriktion gäller, om personen till följd av restriktionen inte kan tillträda det nya uppdraget eller den nya anställningen eller etablera näringsverksamhet . Ersättningens storlek ska motsvara det belopp som personen fick i lön vid avgången. Ersättningen ska minskas i enlighet med vad som gäller för en riksrevisors avgångsvederlag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på den som innehar ett uppdrag som riksrevisor när lagen träder i kraft. UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna ska ha följande lydelse. till ombudsmän och riksrevisorerna ska bestämma det belopp som ska betalas i lön till ombuds- män, riksrevisorerna och tillförordnade riksrevisorer. Nämnden ska också besluta om Nämnden ska också besluta om avgångsersättning och om övriga an- avgångsförmåner och om övriga an- ombudsmän, riksrevisorerna och till- ombudsmän, riksrevisorerna och till- punkt från vad som gäller för chefer för myndigheter som lyder direkt under regeringen. Hänsyn ska dock tas till de särskilda förhållanden som följer med uppdraget som riksrevisor. Nämnden är en myndighet under . Denna lag träder i kraft . 12Senaste lydelsen 2019:31. 2019/20:RS7 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG Förslag till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ska ha följande lydelse. Bestämmelser om uppgifter för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner finns i lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Bestämmelser om uppgifter för nämnden finns även i lagen (0000:00) om restriktioner vid riksrevisorers övergång till annan verksamhet. Nämnden är en myndighet under . Denna lag träder i kraft . Utredningens lagförslag avseende en eventuell ställföreträdande riksrevisor Förslag till lag (0000:00) om restriktioner vid en riksrevisors eller en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller för personer som innehar eller har avslutat ett uppdrag som riksrevisor eller riksrevisionsdirektör. 2 § Bestämmelserna i 2–7 §§, 8 § första stycket, 9, 11 och 12 §§ lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet ska även tillämpas för en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör, med den skillnaden att det som föreskrivs i 3, 4, 5 och 9 §§ om ett nytt uppdrag eller en ny anställning i annan än statlig verksamhet ska, för en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör, gälla ett nytt uppdrag eller en ny anställning i annan verksamhet. 3 § Om nämnden för prövning av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner meddelar en tidigare riksrevisor eller en tidigare riksrevisionsdirektör en övergångsrestriktion ska nämnden även besluta om ersättning enligt andra och tredje styckena. En tidigare riksrevisor eller en tidigare riksrevisionsdirektör som inte har rätt till inkomstgaranti eller avgångsvederlag har rätt till ersättning som en övergångsrestriktion gäller, om personen till följd av restriktionen inte kan tillträda det nya uppdraget eller den nya anställningen eller etablera näringsverksamhet . Ersättningens storlek ska motsvara det belopp som personen fick i lön vid avgången. Ersättningen ska minskas i enlighet med vad som gäller för en riksrevisors eller en riksrevisionsdirektörs avgångsvederlag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på den som innehar ett uppdrag när lagen träder i kraft. BILAGA 2 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG AVSEENDE EN EVENTUELL STÄLLFÖRETRÄDANDE Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna ska ha följande ly- ombudsmän och riksrevisorerna ska ombudsmän och riksrevisorerna ska bestämma det belopp som bestämma det belopp som ska betalas i lön till om- ska betalas i lön till om- budsmän, riksrevisorerna och tillför- budsmän, riksrevisorn, riksrevisions- direktören och en tillförordnad riks- Nämnden ska också besluta om Nämnden ska också besluta om av- avgångsersättning och om övriga an- gångsförmåner och om övriga anställ- ombudsmän, riksrevisorerna och till- budsmän, riksrevisorn, riksrevisions- direktören och en tillförordnad riksre- rektörens avgångsförmåner ska beslu- tas med utgångspunkt från vad som gäller för chefer för myndigheter som lyder direkt under regeringen. ska dock tas till de särskilda förhållan- den som följer med uppdraget som riksrevisor eller som riksrevisionsdi- Nämnden är en myndighet under . Denna lag träder i kraft den . 13Senaste lydelsen 2019:31. UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG AVSEENDE EN EVENTUELL STÄLLFÖRETRÄDANDE RIKSREVISOR Förslag till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ska ha följande lydelse. Bestämmelser om uppgifter för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner finns i lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Bestämmelser om uppgifter för nämnden finns även i lagen (0000:00) om restriktioner vid en riksrevisors eller en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. Nämnden är en myndighet under . Denna lag träder i kraft . Sammanfattning av utredningens förslag Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå bestämmelser om karenstid och avgångsvillkor för riksrevisorer. Utredaren ska lämna förslag om avgångsvillkor för riksrevisorer, särskilt riksrevisorer som avslutar sitt uppdrag . Utredaren ska även utreda rätten till pensionsförmåner för riksrevisorer samt lämna de förslag som utredaren finner vara möjliga och relevanta. Utredaren ska slutligen föreslå bestämmelser om karenstid efter avslutat uppdrag som riksrevisor samt vilken myndighet som ska pröva frågor om sådan karenstid. Utredaren ska överväga om en karenstid för en riksrevisor som avslutat sitt uppdrag bör påverka riksrevisorns avgångsvillkor. till ombudsmän och riksrevisorerna har att besluta om olika former av avgångsersättning till riksrevisorer. Nämnden har enligt sin instruktion en avsevärd frihet att fatta beslut med hänsynstagande till de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall. Nämndens stora frihet kan begränsa förutsägbarheten av nämndens beslut i olika situationer, vilket kan få negativa konsekvenser för möjligheter att rekrytera lämpliga personer för uppdraget som riksrevisor. Begreppet avgångsersättning bör ersättas med avgångsförmåner Terminologin i lagen med instruktion för nämnden bör motsvara den i förordningen om myndighetschefers avgångsförmåner, eftersom nämndens beslut utgår från de bestämmelser som gäller för myndighetschefer under regeringen. Vi föreslår därför att begreppet avgångsersättning ersätts med begreppet avgångsförmåner i lagen med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna. En grundläggande bestämmelse om avgångsförmåner bör införas i lagen För att öka tydligheten och förutsägbarheten när det gäller en riksrevisors avgångsförmåner föreslår vi att det i lagen med instruktion för nämnden tas in en grundläggande bestämmelse om att riksrevisorers avgångsförmåner ska beslutas med utgångspunkt från vad som gäller för chefer för myndigheter som SAMMANFATTNING AV UTREDNINGENS FÖRSLAG BILAGA 3 lyder direkt under regeringen. Hänsyn ska dock tas till de särskilda förhållanden som följer med uppdraget som riksrevisor. Sådana särskilda förhållanden är att en riksrevisor inte kan väljas om och att en riksrevisor inte kan förflyttas till en annan befattning. I betänkandet lämnar vi viss vägledning för utformningen av de villkor som bör gälla till följd av dessa särskilda förhållanden. Inkomstgaranti efter fullgjord förordnandetid Det är viktigt att säkra en riksrevisors oberoende och att han eller hon kan fullgöra uppdraget utan hänsyn till sin framtida försörjning. Att en riksrevisor inte kan erbjudas ett nytt uppdrag som riksrevisor bör därför föranleda nämnden att även i fortsättningen besluta att en riksrevisor ska ha rätt till inkomstgaranti efter fullgjord förordnandetid, oavsett riksrevisorns ålder när uppdraget är avslutat. Avgångsvederlag bör i regel utgå om uppdraget avslutas Avgångsvillkoren för riksrevisorer behöver preciseras och detta särskilt för de riksrevisorer som avslutar sitt uppdrag . Det är viktigt bl.a. för den som överväger att åta sig revisorsuppdraget. Den särskilda ställning och det starka skydd som omgärdar riksrevisorernas uppdrag innebär att förväntningarna på att en riksrevisor fullföljer uppdraget är höga, även i situationer som är påfrestande för den enskilde riksrevisorn. En riksrevisors situation kan dock förändras väsentligt, både arbetsmässigt och privat . Det kan även uppstå en situation då förtroendet för en riksrevisor och i förlängningen har satts i fråga och det är olämpligt att riksrevisorn fullföljer uppdraget.