frsrdg · H604RB1 · 2019-02-18 00:00:00 — Dessa frågor tas delvis upp inom ramen för översynen av mandat och den kommande slutredovisningen från Försvarsberedningen. arbetade också med dessa frågor inom ramen för betalningsrådet där en utredning genomfördes om möjligheterna att genomföra betalningar vid en störning i kortinfrastrukturen. Utvecklingen på betalningsmarknaden ledde till att 2017 initierade ett projekt för att studera om det är möjligt att ge ut ett digitalt komplement till kontanter, så kallade e-kronor, och om ett sådant komplement skulle kunna stödja i uppgiften att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Detta arbete fortsatte . fortsatte att analysera möjligheten att ge ut kronor i digital form, så kallade e-kronor. har haft en bred dialog med olika nationella och internationella aktörer för att få deras syn på det e-krona- koncept som presenterades i projektets första delrapport. Några viktiga slutsatser från den dialog som förts med externa aktörer var att det finns tekniska lösningar för en e-krona, att säkerhetsfrågor bör prioriteras och att e-kronan bör vara brett tillgänglig. Utöver dessa möten deltog projektet och direktionsledamöter även i en rad konferenser i och omvärlden med ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE såväl allmänheten som andra offentliga aktörer för att diskutera frågor om e- Parallellt vidareutvecklade projektet e-kronakonceptet och tog fram en ny delrapport som publicerades . Projektet föreslår att konkreta förslag till lagändringar tas fram för att ska ha ett tydligt mandat att välja i vilken form kronor ska ges ut . Direktionen beslutade, i samband med att budgeten antogs, att skulle ta nästa steg i arbetet med e-kronan. Det innebär att påbörjar ett utvecklingsar- bete för att ta fram en teknisk lösning, en så kallad e-kronapilot. juridiska översynen och pilotprojektet syftar till att ge ett ökat handlingsutrymme att kunna ge ut en e-krona om det skulle visa sig vara önskvärt. kommer också analys av frågor kring digitala centralbanksutgivna pengar mer generellt att fortsätta inom banken, liksom fortsatt och intensifierad dialog med och andra myndigheter. är ett samråds- och dialogforum kring den svenska marknaden I sin roll som tillhandahållare av ett kansli för det svenska betalningsrådet arbetade med att samordna aktivite- terna i rådets arbetsprogram för perioden –2019. en rapport om utmaningar och möjligheter när det gäller att genomföra betal- ningar i samband med en störning i infrastrukturen för kortbetalningar. tillhandahöll sedlar och mynt till bankerna och följde värdet av kontanterna i cirkulation. avslutade också sin samman- fattning och utvärdering av sedel- och myntutbytet. Kontantmängden har minskat , men ökade 2018. mängden uppgick till vid utgången av 2018, varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till 3 miljarder kronor (se tabell 3). Detta är en ökning med jämfört med motsvarande tidpunkt 2017. Det är framför allt 500-kronorssedlarna som ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Diagram 9 Sedlar och mynt i cirkulation per respektive år, miljarder kronor Sedlar och mynt exkl. ogiltiga sedlar Anm.: Värdet på ogiltiga sedlar har varit större på grund av sedel- och myntutbytet. Värdet av kontanter i cirkulation styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, som varierar . Ett annat sätt att beskriva kontantmängden är att beräkna ett genomsnitt av värdet den under årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till 58 miljarder , varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se tabell 3). Tabell 3 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. tecknade ett avtal med den brittiska sedeltillverkaren om tryckning av svenska sedlar. De svenska sedlarna kommer således att tillverkas i . Anledningen till att bytte sedeltillverkare var att den tidigare leverantören, Crane, skulle stänga tryckeriet i utanför och flytta sedeltillverkningen till . presenterade delbetänkandet Tryggad tillgång till kontanter (2018:42). Kommittén skulle enligt direktiven lämna sitt slutbetänkande , men kontantfrågan hade behandlats med ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE förtur då den bedömdes vara brådskande. Kommitténs förslag var att banker av en viss storlek ska vara tvungna att tillhandahålla tjänsterna kontantuttag och dagskassehantering i sådan utsträckning att det finns rimlig tillgång till dessa tjänster i hela . lämnade ett remissvar på betänkandet. I kommitténs slutbetänkande, som kommer 2019, ska lagförslag om ansvar för kontanthanteringen och kontantförsörjningen presenteras. , ett forum för att diskutera frågor kring kontanthanteringen i samhället, hade ett sammanträde där man diskuterade delbetänkande Tryggad tillgång till kontanter. I rådet deltog representanter för banker, , värdebolag, detaljhandel och berörda myndigheter. bedömer att det finns ett stort förtroende för sedlar och mynt i . De svenska sedlarna förfalskades i liten omfattning (se tabell 4). Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till . Antalet falska sedlar uppgick till 453 stycken. av dessa var 500-kronorssedlar. Tabell 4 Antalet sedlar och mynt Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) Anm.: Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser ett genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. tillhandahåller betalningssystemet som hanterar stora betalningar i svenska kronor mellan banker och andra aktörer. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna – banker, clearingorganisationer och andra marknadsaktörer – har i . För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande hantering av säkerheter och väl fungerande tekniska system. övar kontinuerligt, själv och tillsammans med deltagarna, på att genomföra betalningar i en situation när det tekniska systemet inte fungerar. Antal deltagare, transaktioner och omsättning tillkom tre nya deltagare och vid utgången av året fanns det totalt 34 deltagare i . Systemet hanterade i genomsnitt 21 488 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med föregående ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Den dagliga omsättningen, justerat för penningpolitiska transaktioner, var i genomsnitt . Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till . var motsvarande siffra . RIX-systemet finansieras av deltagarna. Den fasta månadsavgiften sänktes från till . sänktes även avgiften per skickat överföringsmeddelande. Övriga avgifter lämnades oförändrade. Att avgifterna kunde sänkas beror främst på att transaktionsvolymerna ökade. Hantering av säkerheter och kreditutrymme För att minska risken för att överföringar i misslyckas till följd av att en deltagare saknar likviditet kan tillföra likviditet genom att ge kredit till RIX-deltagarna mot säkerheter. Detta gör att överföringar kan utföras snabbare och att betalningssystemet blir mer effektivt. De säkerheter som accepterar är huvudsakligen obligationer eller andra skuldförbindelser med hög kreditvärdighet. Tillsammans hade deltagarna i ett kreditutrymme på i genomsnitt per dag . I genomsnitt utnyttjades av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2018 stod säkerställda obligationer för av värdet av samtliga säkerheter som ställts till (se diagram 10). Diagram 10 Säkerheter pantsatta för kredit per , fördelning per värdepappersslag kreditinstitut med offentlig garanti ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin funktion även om det tekniska systemet skulle fallera, krävs att det finns väl fungerande reservrutiner och att man kontinuerligt övar på att hantera kriser. genomförde ett 30-tal övningar av olika omfattning, både självständigt och tillsammans med RIX-deltagarna. Exempelvis genomfördes tre gemensamma övningar med samtliga RIX-deltagare där scenariot var ett totalstopp i RIX- systemet med påföljande övergång till rutiner. Målet med övningarna är att få god förmåga att begränsa negativa konsekvenser, öva på att samverka med andra och att fatta rätt beslut vid en kris. Övningarna bedömdes fungera väl. genomfördes även en samverkansövning inom finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS). Målet för övningen 2018 var att hantera och möta cyberhot genom samverkan med relevanta aktörer i sektorn. är även ordförande i finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp. RIX-systemet utvärderas utifrån tre operativa mål: teknisk tillgänglighet, kostnadstäckning och kundnöjdhet. Målet för den tekniska tillgängligheten definieras som tiden då systemet fungerar och betalningar avvecklas. Målvärdet ligger på . Fem incidenter inträffade som innebar att inte kunde genomföra betalningar under totalt . Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Kostnaderna uppgick till och täcktes till av avgifter. (2016–2018) har kostnadstäckningen varit . Kravet på full kostnadstäckning mäts , där intäkterna ska vara av kostnaderna . genomför en enkätundersökning för att utvärdera hur användarna uppfattar service och tjänster. Ingen undersökning gjordes 2018. Undersökningen 2017 visade att kundnöjdheten är mycket hög: var nöjda eller mycket nöjda. arbete med finansiell stabilitet innebar till stor del att följa utvecklingen i och i omvärlden för att analysera risker och sårbarheter som kan byggas upp i det finansiella systemet och hota stabiliteten. föreslog också åtgärder för att minska dessa risker. Dessutom fortsatte arbetet med att påverka utformningen och införandet av såväl nationella som internationella finansiella regelverk. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE för detta ändamål i internationellt arbete och lämnade också flera remissyttranden (se även bilaga 2). deltog även i det finansiella stabilitetsrådet. Nationellt arbete för att stärka det finansiella systemet bedömer att det svenska finansiella systemet fungerade bra . Det fanns dock sårbarheter och risker som kan hota den finansiella stabiliteten. Den största risken i det svenska finansiella systemet var, enligt , hushållens höga och stigande skuldsättning. Sårbarheter och risker kopplade till banksystemet i belystes också. betonade även att risker kopplade till utvecklingen i omvärlden, som exempelvis handelskonflikten mellan och och osäkerhet om effekterna av utträde ur EU, kunde komma att påverka den finansiella stabiliteten i . bedömer att den finansiella infrastrukturen överlag fungerat väl och att tillgängligheten i huvudsak varit god, men konstaterade att störningar hade förekommit och att motståndskraften behövde öka. Hushållens skuldsättning utgör den största risken i svensk ekonomi Den höga och växande skuldsättningen bland hushållen fortsatte att utgöra den största risken i svensk ekonomi . Svenska hushåll är högt skuldsatta i både ett historiskt och ett internationellt perspektiv. Den aggregerade skuldkvoten, det vill säga skulderna i förhållande till disponibel inkomst, uppgick till . Genomsnittet för de 22 av 36 där jämförande data finns, låg 2017 på . Parallellt med den stigande skuldsättningen har också bostadspriserna stigit kraftigt . började dock priserna falla, men stabiliserades de. Det ökade utbudet av bostäder och amorteringskraven kan ha bidragit till att dämpa prisutvecklingen. bedömde att en mer dämpad prisökningstakt är positiv och att det bidrar till en mer stabil utveckling på bostadsmarknaden. finns det en stor osäkerhet kring prisutvecklingen på bostadsmarknaden, och ett större prisfall kan inte uteslutas. Kombinationen av stora skulder och att merparten av bolånetagarna har lån till rörlig ränta innebär att hushållen snabbt kan påverkas av stigande räntor, vilket kan påverka deras konsumtion negativt. En orsak till att skuldsättningen ökar är att bostadsmarknaden, enligt , fungerar dåligt. underströk bland annat vikten av att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan på bostadsmarknaden och framhöll att det är viktigt att genomföra reformer som leder till att beståndet av bostäder utnyttjas på ett mer effektivt sätt. En anledning till att bostadsmarknaden fungerar dåligt är bland annat att hyressättningssystemet begränsar utbudet av bostäder och leder till inlåsningseffekter som gör det svårt, särskilt ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE för unga och de som inte är etablerade på bostadsmarknaden, att finna bostä- bedömde att bostadspolitiska åtgärder behövs för att åstad- komma en bättre fungerande bostadsmarknad som kan minska riskerna förknippade med hushållens höga skuldsättning. hållit att skattepolitiken behöver ses över. Det kan bland annat handla om att se över beskattningen av kapitalvinster vid bostadsförsäljning, fastighetsskat- ten och ränteavdragen. roll för att minska riskerna som är kopplade till hushållens höga och stigande skuldsättning och stödde förslag om höjd kontracyklisk Ekonomisk och politisk osäkerhet i omvärlden innebär risker är en liten öppen ekonomi med stor utrikeshandel och ett finansiellt system som är starkt beroende av de internationella finansiella marknaderna. Ekonomisk och politisk osäkerhet i omvärlden innebär därmed risker för den svenska makroekonomiska och finansiella stabiliteten. det ett antal internationella risker kopplade till ekonomisk och po- litisk osäkerhet som, om de blir verklighet, skulle kunna leda till en svagare Det kvarstår exempelvis osäkerhet kring de ekono- miska och finansiella effekterna av utträde ur EU. också flera strukturella problem i euroområdet, exempelvis rörande banksek- torn och svaga offentliga finanser i flera länder. Dessutom råder fortsatt oro kring tänkbara effekter av ökad protektionism. Strukturella sårbarheter i dagens banksystem påpekade återigen att det finns flera sårbarheter och risker kopp- lade till banksystemet i , däribland dess storlek, koncentration, begrän- sade kapitalnivåer och i vissa avseenden låga motståndskraft mot likviditets- Bankernas stora exponeringar mot fastighetsmarknaden och utveck- lingen på bostadsmarknaden ökar sårbarheterna ytterligare. hushåll och icke-finansiella företag med bostäder eller andra typer av fastig- heter som säkerhet har ökat och utgör av storbankernas utlåning till dessa låntagare. Bankerna finansierar i stor utsträckning dessa lån på kapitalmarknaden, bland annat används säkerställda obligationer för vilka säkerheterna är just bolån, för att finansiera bolån. I takt med att bolånen har ökat har även volymen utestående säkerställda obligationer ökat. bankerna känsliga för ett fall i bostadspriser eftersom det kan påverka förtro- endet för dem samt fördyra och försämra deras möjlighet att finansiera sig. annan sårbarhet är att bankerna är bland de största ägarna av varandras säker- ställda obligationer, vilket innebär att problem i en bank snabbt kan sprida sig till resten av det finansiella systemet. fortsatte även att betona vikten av att banker med betydande verksamhet i håller tillräckliga likviditetsreserver för att försäkra sig om att de kan hantera de likviditetsrisker de tar i sin verksamhet. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Det svenska banksystemet har, utöver svenska kronor, även betydande tillgångar och skulder i utländsk valuta och är därmed utsatt för likviditetsrisker även i dessa valutor. uppmanade därför att ställa krav på de svenska storbankernas likviditetstäckningsgrader (Liquidity Coverage Ratio, LCR) i svenska kronor och i övriga väsentliga valutor. Vidare ansåg att utländska tillsynsmyndigheter bör säkerställa att utländska banker med betydande verksamhet i omfattas av lika höga krav. Storbankernas LCR-nivåer varierar , men är mycket låga, i synnerhet i svenska kronor. Vissa av storbankerna har haft LCR- nivåer runt i svenska kronor. Om man antar att kassaflödet ser likadant ut under månaden innebär en LCR-nivå på förenklat att en bank kan täcka sitt likviditetsbehov i denna valuta i . Stort banksystem både med och utan Nordea Nordea är efter flytten till fortsatt aktivt i , som filial och genom de fyra dotterbolagen. bedömde att flytten inte skulle förändra vare sig storleken på den svenska verksamheten eller sammanlänkningen med övriga banker. är Europeiska bankunionen ännu inte fullt utbyggd, vilket innebär att en betydande del av ansvaret för att hantera bankproblem inom bankunionen ligger på medlemsländerna. I samband med beslut om Nordeas fusion betonade vikten av att flytten av Nordeas huvudkontor inte leder till ökade stabilitetsrisker genom till exempel minskade kapital- och likviditetskrav för banken. På , när bankunionen är fullt utbyggd, kan mer intensiv tillsyn och ökad riskspridning mellan länderna i unionen leda till lägre risker för . Förhöjda operativa risker i den finansiella infrastrukturen övervakning av den finansiella infrastrukturen visade att den överlag fungerade bra . Infrastrukturföretagen har vidtagit åtgärder för att förbättra sin motståndskraft mot störningar. bedömde dock trots detta att den operativa risken i den finansiella infrastrukturen var förhöjd på grund av risken för bland annat cyberangrepp. Då it-verksamhet i allt högre utsträckning läggs ut på externa leverantörer är det viktigt att följa hur det påverkar motståndskraften mot cyberangrepp. uppmärksammade även att den operativa risken i det finansiella systemet är förhöjd tills Euroclear har anpassat sitt it-system för värdepappersavveckling till EU:s nya krav på värdepapperscentraler. fallerade en av deltagarna i Clearing, vilket innebar att Clearing behövde ta av sina förfinansierade resurser för att täcka förlusten som uppstod och snabbt begära in nya medel från befintliga medlemmar. Situationen visade tydligt hur viktigt det är att centrala motparter alltid har tillräckligt med förfinansierade resurser, så att de kan hantera de risker som de utsätts för och så att de har god motståndskraft vid eventuella fallissemang. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Utöver deltagarfallissemanget i Clearing inträffade två större stör- ningar i betalningssystem , vilket gjorde att det inte gick att avveckla transaktioner på vid båda dessa till- Den här typen av störningar påverkar RIX-deltagarnas verksamhet ne- gativt och innebär därmed risker för det finansiella systemet. betar kontinuerligt för att minska risken för att sådana händelser ska inträffa. träffades finansiella stabilitetsrådet två gånger. fortsatte myndigheterna bland annat att diskutera riskerna med hushållens konstaterade att de åtgärder som har genomförts i huvudsak har varit riktade mot nyutlåningen. För en bättre balans på bostadsmarknaden menade att det krävs åtgärder som påverkar hela stocken av utestående lån. Man behöver också nå en bättre balans mellan utbud och efterfrågan på bostadsmarknaden. Ett led i detta är att göra en översyn av exempelvis hyresregleringen och skattesystemet. ansåg även att en viktig åtgärd är att se över regelverket för förtidsinlösen av bolån och att det skulle behövas ett centralt register för panter i bostadsrätter. Rådet diskuterade även konsekvenserna av Nordeas flytt av huvudkontoret till och betonade att risker för den finansiella stabiliteten kvarstår i Dessutom diskuterades myndigheternas arbete med cy- diskuterade rådet även de nya aktörer som börjat konkurrera med bankerna om bolånekunder. ansåg att det är positivt med Om utvecklingen medför att bolånen genom de nya aktö- rerna finansieras på längre löptider än vad som är fallet , kan det minska likviditetsriskerna i det finansiella systemet. Men kan det tillkomma nya risker och utmaningar, och det är därför viktigt att de nya aktörerna om- fattas av relevant makrotillsynsreglering och att gedigna kreditprövningar ge- Myndigheterna i stabilitetsrådet genomförde också scenarioövningar under året som syftade till att stärka svenska myndigheters förmåga att hantera fi- nansiella företag i kris. Myndigheterna arbetade även med att ta fram en ge- mensam manual för krishantering och arbetade vidare med lärdomarna från Internationellt arbete för att stärka det finansiella systemet De lagar som reglerar svenska banker och finansiella institut bygger i stor ut- sträckning på standarder som utformas på internationell nivå. En viktig del av arbete med finansiell stabilitet är därför att i olika internationella forum påverka utformningen av finansiella standarder och finansiell tillsyn. deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl standarder och regler som tillsyn på både global nivå och EU-nivå. många av dessa frågor samarbetade även med Finansinspek- ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE tionen, Riksgälden och . Det internationella arbetet skedde framför allt inom ramen för , och finansiell infrastruktur (CPMI), () och olika EU-organ som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (), () och Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). Globalt samarbete om banker för banktillsyn är den primära globala standardsättaren för reglering och tillsyn av internationellt aktiva banker. För att främja global finansiell stabilitet utvecklar kommittén standarder för minimikrav på sådana banker. Riksbankschef är ordförande, och förste vice riksbankschef är representant i kommittén. deltog även tjänstemän aktivt i flera arbetsgrupper. fokuserade huvudsakligen på att 1) fullt ut färdigställa , där den viktigaste delen har varit att färdigställa ramverket för marknadsrisk, 2) verka för att standarderna genomförs fullt ut, och på ett konsekvent sätt i samtliga medlemsländer, 3) främja banktillsynsfrågor, och 4) sjösätta ett ramverk för att utvärdera reformerna i syfte att bedöma Baselstandardernas konsekvenser och identifiera potentiella oönskade effekter av standarderna. Rådet för finansiell stabilitet (FSB) är en internationell organisation som är inrättad för att samordna nationella myndigheter och internationella standardsättare och främja en effektiv lagstiftning inom den finansiella sektorn. är inte medlem i FSB men deltog i FSB:s regionala konsultativa grupp för (for Europe) där vice riksbankschef representerade . var även involverad i FSB:s arbete med att utveckla krishanteringen för finansiell infrastruktur. Som ordförande i deltog Riksbankschef också i FSB:s möten på styrkommitténivå och plenarnivå. Globalt samarbete om finansiell infrastruktur deltog i ett gemensamt arbete med ett flertal internationella organ för att kartlägga sammanlänkningar mellan centrala motparter (Central Counterparty Clearing, CCP) och deras deltagare. deltog även i ett arbete tillsammans med dessa organisationer som syftade till att undersöka hur incitamenten ser ut för central motspartsclearing, i och med genomförandet av G20:s finansiella reformer som följde efter finanskrisen . deltog också i arbetet med två rapporter som publicerats av CPMI kring digitala valutor och gränsöverskridande betalningar. CPMI tog även fram en strategi för att minska risken för bedrägerier i system för stora betalningar, som . deltog också i de internationella övervakningsarrangemangen för flera finansiella infrastruktursystem där betalningar och transaktioner med ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE finansiella instrument hanteras, antingen till följd av lagkrav eller genom öm- Dessutom deltog i övervakningen av Swift som är en global leverantör av säkra finansiella meddelandetjänster som bland annat banker och centralbanker världen över använder sig av. deltog i EFK, som förbereder möten. diskuterade bland annat frågor av gemensamt intresse inom ramen för IMF, strategiska frågor med bäring på EMU och den inre marknadens funktion, rå- dets handlingsplan för att hantera bankernas problemkrediter (non-performing loan, NPL) och kommissionens initiativ inom kapitalmarknadsunionen. banken verkade bland annat för mer verkningsfulla åtgärder för att komma till rätta med problemkrediter.