frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — Eftersom ett belopp som laddas på ett kontantkort inte anses utbetalt förrän det använts av den asyl- sökande finns det enligt uppfattning inget hinder mot att ett felaktigt laddat belopp återförs till verkets huvudkonto hos banken. In- nan så sker ska ett överklagbart beslut enligt LMA fattas. En asylsökande som redan har tagit ut pengar som felaktigt betalats ut kan på frivillig basis betala tillbaka pengarna. I sådana fall tillfrågas personen om han eller hon är villig att betala tillbaka pengarna som felaktigt har satt in på hans eller hennes kontantkort. lämnade följande redogörelse för de två anmälda ärendena i de delar som gäller kontantkorten m.m.: [AA:s ärende, JO:s anm.] beslutade att avslå AA:s rätt till bistånd enligt LMA. Som skäl för beslutet angavs följande. Eftersom du har ansökt om uppehållstillstånd för gymnasiestudier och ditt avlägsnandebeslut har fått laga kraft och tidsfristen löpt ut har du inte längre rätt till bistånd i form av dagersättning, kost och logi samt särskilt bidrag, för vilket Migrations- verket har huvudansvaret enligt 2 § LMA från denna dag. skrevs AA ut ur mottagningssystemet och hans kontantkort spärrades som en följd härav. finns följande journalanteckning med rubriken jouren angående DB. Dagens datum ringer [CC, JO:s anm.] till VVG jou- ren och uppger att hon har AA hemma hos [sig, JO:s anm.] och vill veta hur de ska göra gällande pengarna som AA har kvar i sitt konto när kortet är spärrat. Jag pratade med AA och [CC] och informerade dem att AA har rätt att få ut beloppet som fanns kvar på hans konto innan utbetalningen från 180711. AA har totalt på sitt konto. Det beloppet mi- nus 1891 = har AA rätt att få tillbaka. Resterande är utbetalat efter LMA avslagsbeslut den 180706, vilket han inte har rätt till. finns följande journalanteckning med rubriken kommer till receptionen. Läs journalen från 180718. finns följande journalanteckning med rubriken och utbetalning rest. Sökande inkommer till Nationellt Servicecenter för att få ut sitt restbelopp. Undertecknad meddelar att det inte längre går att betala ut restbelopp via fullmakt till en annan person. Då sö- kandes mottagningsärende har avslutats beslagtas sökandes . Sö- kande lämnar in fullmakt för utbetalning av restbelopp vid eventuell lös- ning på utbetalningsproblemet av restbelopp. [BB:s ärende, JO:s anm.] [, JO:s anm.] beslutade att avslå BB:s rätt till bistånd enligt LMA. Som skäl för beslutet angavs i huvudsak följande. Tidsfristen för när du ska lämna landet frivilligt löpte ut och det finns inget som talar för att det är uppenbart oskä- ligt att avslå din rätt till bistånd. skrevs BB ut ur mottagningssystemet och hans kontantkort spärrades som en följd härav. UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 0 1 9 /2 0 J O1 kontaktade BB:s ombud i fråga om ett belopp som satts in på kontantkortet . Vid kontroll i KUB-applikationen var saldot på kortet . Den uppgiften lämnades till ombudet som även uppmanades att själv kontrollera saldot hos banken. An- svarig tjänsteman bevakade därefter avslutskontot. informerades BB:s ombud att det denna dag fanns ett restbelopp om på kontot. Ombudet informerades även om att ett verifierat saldo från ett spärrat kort inte är synligt för Mi- grationsverket utan först beroende på bankens hantering. En blankett för återbetalning av restbeloppet skickades till ombudet. En utbetalningsorder avseende till BB:s ombuds konto regi- strerades i Skapa . redovisade följande bedömning av de två ärendena: [AA:s ärende, JO:s anm.] Beslutet att avslå rätten till bistånd har registrerats korrekt i ärendehanteringssystemet. När ett beslut om att rätten till bistånd upphör fattas och utlänningen skrivs ut ur mottagningssystemet spärras det bank- kort som utlänningen har fått disponera som asylsökande. Tek- niskt sett går detta till så att bidragsgruppen tas bort i ärendehanteringssy- stemet Skapa, vilket genererar en uppgift om att kortet ska avslutas som skickas till . Därefter har en insättning av felaktigt skett på bankkortet. Detta motsvarar en månadsutbetalning av dagersättning. fanns det sålunda ett restbelopp på avslutskontot om , varav avsåg juni då AA alltjämt hade rätt till bistånd. Dessa har AA rätt att få utbetalade till sig. Det har varit korrekt att omhänderta AA:s bankkort (liksom hans ) eftersom han inte längre hade rätt till bistånd enligt LMA från . Det saknas dokumentation i ärendet att AA har fått information om att kvarstående pengar [på, JO:s anm.] kontantkortet bör tas ut innan rätten till bistånd upphör och utskrivning sker, vilket är en brist. Han fick korrekt information om restbeloppet vid telefonsamtalet . Vid be- söket i reception dagen därpå fick han emellertid beske- det att utbetalning av restbelopp inte kunde ske till en annan persons konto. Denna information var felaktig. Den felaktiga informationen kan förklaras av att det saknas en teknisk lösning och fastställda rutiner för uppdelning av restbelopp. En utbetalning har dock varit möjlig att göra. Verket beklagar att felaktig information har lämnats till AA i fråga om utbetalning av restbeloppet. Det noteras att verket arbetar med att för- bättra både de tekniska lösningarna och rutinerna för hanteringen av rest- belopp. [BB:s ärende, JO:s anm.] När ett beslut om att rätten till bistånd upphör fattas och utlänningen skrivs ut ur mottagningssystemet spärras det bankkort som utlänningen har fått disponera som asylsökande. Tekniskt sett går detta till så att bidragsgruppen tas bort i ärendehanteringssystemet Skapa, vilket genererar en uppgift om att kortet ska avslutas som skickas till . Banken spärrar kontantkortet direkt, avslutar kortet och överför eventuellt kvarva- rande saldo, s.k. restbelopp till ett avslutskonto. Banken måste dock invänta eventuella transaktioner som inte är definitivt bokförda innan återredovis- ning kan ske till . Det kan därför dröja in- nan verket får besked om det finns något restbelopp på kortet. Således finns det en teknisk förklaring till att restbeloppet från BB:s kon- tantkort inte var synligt för ansvarig tjänsteman utan 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Det hade givetvis varit önskvärt att BB:s ombud re- dan hade upplysts om att ett eventuellt restbelopp blir synligt för verket först efter att kontantkortet avslutats. Uppgiften att saldot enligt KUB-applikationen denna dag var var dock inte felaktig i sig. Ombudet uppmanades även att kontakta som, såvitt framgår av anmälan, kunde upplysa om att det hade funnits ett saldo om på kortet. Bankens uppgift att detta saldo överförts till var korrekt. I enlighet med produktavtalet mellan banken och verket hade beloppet överförts till ett avslutskonto. Hur verket hanterar restbelopp på avslutskonton har emellertid inte banken kun- nat informera ombudet om. Det är olyckligt att BB härav har fått intrycket att verket tagit hans pengar. Missförståndet kunde dock redas ut den 7 sep- tember 2018 och restbeloppet har sedermera utbetalats till honom. bedömde sammanfattningsvis att frågorna om kontantkort och restbelopp i samband med att rätten till bistånd upphört i huvudsak har hanterats korrekt enligt gällande rutiner. Verket tillade följande: Vad beträffar AA:s ärende finns det dock inte dokumenterat att han har fått information om att kvarstående pengar på kontantkortet bör tas ut innan rätten till bistånd upphör och utskrivning sker. Han har även vid personligt besök på fått felaktig information om att restbeloppet inte kunde utbetalas till en annan person. Detta är beklagligt. Arbete med att förbättra de tekniska lösningarna och rutinerna för hanteringen av restbe- lopp pågår. BBhar av och fått i och för sig korrekt men ofullständig information som sammantagen har gett honom intrycket att verket tagit hans pengar. Detta är olyckligt men enligt verkets bedöm- ning inte ett missförhållande av sådan art att verket förtjänar kritik för det inträffade. betalade ut AA:s restbelopp efter på- pekande från CC . I ett beslut anförde JO följande: En utlänning som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och som saknar egna medel har rätt till bistånd för sin dagliga livsföring, s.k. dag- ersättning (se 17 § LMA). Den som vill få dagersättning ska göra en skriftlig ansökan (se 8 § förordningen om mottagande av asylsökande m.fl., FMA). Dagersättningen betalas vanligtvis ut i förskott (se 10 § FMA och 4 § föreskrifter och allmänna råd om mottagande av asylsö- kande m.fl., MIGRFS 2018:3). Dagersättningen kan sättas ned under vissa för- hållanden, bl.a. när en utlänning utan giltigt skäl vägrar att medverka till en åtgärd som är nödvändig för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas (se 10 § fjärde stycket LMA). Rätten till bistånd upphör normalt när uppehållstillstånd ges, när utlän- ningen lämnar landet eller, för vuxna utlänningar, om det inte är uppenbart oskäligt när en tidsfrist för frivillig avresa löper ut och annars när ett avvis- nings- eller utvisningsbeslut vinner laga kraft. Rätten till bistånd upphör dock inte när tidsfristen löper ut om beslutet om avvisning eller utvisning då inte får verkställas till följd av att eller en domstol har beslutat om UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 0 1 9 /2 0 J O1 inhibition eller har beviljat ny prövning enligt 12 kap. 19 § utlänningslagen. (Se 11 § LMA.) Den som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas har inte rätt till bistånd (se 12 § LMA). beslut enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol (se 22 § LMA). Det finns inga särskilda bestämmelser i lagen om mottagande av asylsö- kande m.fl. om återbetalning av felaktigt utbetald ersättning. Av utredningen framgår att spärrade och avslutade AA:s och BB:s kontantkort som det beslutades att deras rätt till bistånd skulle upphöra. De pengar som fanns på korten fördes i samband med detta över till konton som , men inte AA och BB, hade tillgång till. AA fick tillgång till sina pengar , dvs. drygt efter att han vänt sig till och frågat efter pengarna. BB fick tillgång till de pengar som fanns på kortet efter att han vänt sig till verket och frågat efter dem. har alltså förfogat över de pengar som fanns på AA:s och BB:s kontantkort utan deras medgivande. rätt att förfoga över pengar på en asylsökandes kontantkort har angett att verket har rätt att förfoga över pengar på en asylsökandes kontantkort eftersom pengarna enligt verket inte är civilrättsligt utbetalda förrän den asylsökande tagit ut eller använt pengarna. Bedömningen grundar sig på hur verkets avtal med banken är konstruerat och de allmänna råd som verket utfärdat till sina föreskrifter. har inte närmare ut- vecklat vad man menar med att pengarna inte anses civilrättsligt utbetalda. En möjlig tolkning är att man syftar på att verkets faktiska rådighet över pengar på en asylsökandes kontantkort upphör först när den asylsökande tar ut dem. En annan tolkning är att verket syftar på vad som gäller för att en betalning ska bli gällande mot en tredje man. Varken faktiska rådighet över de medel som finns på en asylsökandes kontantkort eller vad som gäller i förhållande till tredje man är dock relevant för frågan om har rätt att förfoga över pengarna på kontantkorten. Det avgörande är i stället vem pengarna tillhör. Det finns också anledning att framhålla att det handlar om utbetalningar i ett offentligrättsligt sammanhang och att förhållandet mellan en asylsökande och i detta sammanhang i första hand inte är civilrättsligt. En asylsökande har rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. om sökanden uppfyller de förutsättningar som anges i lagen. Migrations- verket beslutar efter ansökan av den asylsökande att bevilja bistånd. Av den förordning som hör till lagen framgår att dagersättning normalt betalas ut för- skottsvis . 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Det råder enligt min mening ingen tvekan om att dagersättning och annat ekonomiskt bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. som Mi- grationsverket satt in på en asylsökandes kontantkort tillhör den asylsökande på samma sätt som om det beviljade biståndet hade betalats ut kontant eller till ett konto som sökanden disponerar, om det hade varit möjligt. Det innebär i sin tur att inte har någon rätt att förfoga över medlen, om det inte finns något stöd för det i lagstiftningen. Detta gäller oavsett om verket rent faktiskt har en möjlighet att förfoga över medlen. Att verket, till följd av ut- formningen av avtalet med banken, har en möjlighet att föra över pengar från ett kontantkort som tilldelats en asylsökande till ett konto som enbart verket har tillgång till påverkar alltså inte äganderätten till pengarna och därmed inte heller verkets rätt att förfoga över dem. Detta är en självklarhet, men det kan finnas skäl att peka på att JO i ett flertal ärenden har uttalat att en myn- dighet inte har rätt att förfoga över enskildas pengar mot deras vilja utan stöd i lag, oavsett om myndigheten har rådighet över pengarna (se t.ex. JO 1982/83 s. 198, dnr 2566-1979, och JO 2000/2001 s. 290, dnr 565-1998). Beträffande just den nu aktuella situationen har jag dessutom pekat på att det inte finns stöd i lag för att förfoga över pengar som tillhör en asylsökande och att inte har rätt att förfoga över de pengar som finns på de asylsökandes kontantkort (se JO:s beslut , dnr 2220-2015). Av beslutet framgår att detta gäller oavsett om den asylsökande senare bedöms sakna rätt till pengarna. Sammanfattningsvis tillhör alltså ersättning som beviljats en asylsökande enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl., och satts in på ett kontantkort som denne tilldelats, sökanden. Det innebär i sin tur att inte utan stöd i lag kan förfoga över medlen på kortet oavsett om det efter insätt- ningen visar sig att sökanden helt eller delvis inte hade rätt till ersättningen. Någon rätt till återkrav av ersättning finns inte enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Verket är därmed hänvisat till att göra eventuella krav på felaktigt utbetald dagersättning m.m. gällande genom att vända sig direkt till den asylsökande, eller om någon frivillig överenskommelse inte kan uppnås, till eller domstol. Hanteringen av AA:s och BB:s ärenden När det gäller närmare hantering av de två aktuella ärendena gör jag följande överväganden. beslutade att AA inte hade rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. spärrade och av- slutade verket hans kontantkort. Det framgår inte av utredningen när AA fick del av beslutet, men han har knappast haft någon möjlighet att ta ut de pengar han hade på kortet innan avslutade kortet. När AA har frågat efter sina pengar hos verket har han fått information om att det inte är möjligt att få ut dem. har därmed gett honom felaktig information. vidtog inte heller några åtgärder för att se till att pengarna kunde betalas ut när man uppmärksammades på att AA fått felaktig informa- tion. Detta har fått till följd att AA fick tillgång till sina pengar först efter drygt UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 0 1 9 /2 0 J O1 handläggning av AA:s ärende har därmed in- neburit att man utan att ha rätt till det har förfogat över AA:s pengar och har även i övrigt varit förenad med stora brister. Det är delvis oklart hur det gick till när av misstag förde till AA:s kontantkort efter att det avslutats och – såvitt jag kan förstå – automatiskt förde beloppet vidare till verkets avsluts- konto. På det underlag jag har tillgång till har jag inga synpunkter på den åt- gärden. BB:s rätt till bistånd upphörde genom ett beslut . Hans kontantkort spärrades och avslutades . Inte heller BB har därför haft någon reell möjlighet att ta ut sina pengar innan kortet spärrades. När BB:s ombud kontaktade för att få pengarna utbetalda fick hon sva- ret att saldot visade att det inte fanns några pengar på kortet och att hon kunde stämma av detta med banken. Vid kontakt med banken fick hon information om att det funnits pengar kvar på kortet och att fört över dessa till ett annat konto. har därmed gett BB bristfällig informa- tion. BB fick tillgång till sina pengar först . Migrations- verkets hantering av BB:s ärende har därmed inneburit att man utan att ha rätt till det har förfogat över de pengar som fanns på BB:s kontantkort och har även i övrigt varit bristfällig. Sammanfattning och avslutande synpunkter Sammanfattningsvis ska kritiseras för att ha förhindrat AA och BB från att få tillgång till bistånd som beviljats dem och satts in på de kort som verket gett dem samt för att ha lämnat felaktig och bristfällig information. Det är naturligtvis positivt att tillhandahåller asylsökande ett kontantkort där ersättning enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. som beviljas dem sätts in. Ett system för utbetalning av ersättning måste dock vara rättssäkert och lagenligt utformat. Det förfarande har be- skrivit när rätten till ersättning upphör innebär enligt min mening ett kringgå- ende av det regelverk som lagstiftaren beslutat och ett utnyttjande av de asyl- sökandes utsatta ställning. Jag är mycket kritisk till sätt att hantera frågan. Jag förutsätter att ser över sitt förfarande samt säkerställer att det inte förekommer att verket, utan att det finns stöd för det, förfogar över medel som beviljats en asylsökande och satts in på det kort han eller hon till- delats. 2 0 1 9 /2 0 J O1 Långsam handläggning av ärenden om anordnande av godmanskap m.m. (Dnr 893-2018) Beslutet i korthet: Vid en inspektion av uppmärksam- made JO ett antal ärenden om anordnande av godmanskap enligt föräldra- balken. Ärendena har granskats av JO. Granskningen redovisas i beslutet och resulterar i att i och kom- muner får kritik för sin långsamma hantering av ärendena. Nämnden får också kritik för att den inte följde tingsrättens förelägganden, vilket ledde till att tingsrätten behövde påminna nämnden vid orimligt många tillfällen. JO uttalar att det framstår som om nämnden inte eftersträvade ett fungerande samarbete med tingsrätten eftersom den inte tog kontakt med domstolen när tidsfristerna för föreläggandena gick ut. Tingsrätten får ingen kritik, men JO påpekar att en mer aktiv processled- ning – vid behov utövad vid sammanträden – skulle kunna bidra till att för- korta handläggningstiderna i vissa fall. JO:s initiativ mot och i och kommuner Vid av den 18–upp- märksammades ett flertal ärenden om anordnande av godmanskap. I samtliga ärenden hade tingsrätten gett i uppdrag åt i och kommuner att hämta in yttranden och utredning samt att lämna förslag på god man. Dessutom hade tingsrätten förelagt nämnden att yttra sig över ansökningarna om godmanskap. hade vid ett stort antal tillfällen begärt och av tingsrätten beviljats anstånd med att följa föreläggandena. Tingsrätten hade skickat ett flertal påminnelser till nämnden om att besvara föreläggandena. JO uttalade i protokollet över inspektionen (JO:s dnr 8163-2017 s. 13) föl- jande: Det är angeläget att den som behöver hjälp av en god man med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person kan få den hjälpen utan dröjsmål. Med anledning av tingsrättens handläggning i de nu aktuella ärendena vill jag påminna om att det ytterst är domstolen som har ansvaret för att hämta in den utredning och vidta de åtgärder som krävs för att kunna ta ställning i ärendet. Om tingsrätten inte får in den begärda utredningen eller de begärda uppgifterna så måste ytterligare åtgärder övervägas. När det rör sig om ett frekvent återkommande problem med att överförmynda- ren inte efterkommer förelägganden, kan det finnas anledning för tingsrät- ten att genom kontakter med ansvarig överförmyndare eller överförmyn- darnämnd efterhöra orsaken till problemet och vilka åtgärder som man av- ser att vidta för att kunna fullgöra sitt uppdrag. ÖV E R F Ö R M Y N D A R E 2 0 1 9 /2 0 J O1 JO beslutade att ta upp saken till utredning i ett särskilt ärende mot och i och kommuner. Kopior av handlingar i tingsrättens ärenden Ä 336-16, Ä 3284-16, Ä 3456-16, Ä70-17, Ä 227-17, Ä 424-17, Ä 961-17, Ä 1535-17 och Ä 1796-17 tillfördes JO:s akt. Av handlingarna i respektive ärende framgick bl.a. följande: En ansökan om anordnande av godmanskap lämnades in till tingsrätten . Med ansökan följde endast ett personbevis. Tingsrätten före- lade nämnden att med stöd av 11 kap. 17 a § , FB, hämta in yttranden enligt 11 kap. 16 § andra stycket FB och en utredning enligt 11 kap. 17 § FB. Nämnden skulle även lämna ett förslag på en god man tillsammans med hans eller hennes åtagande och eventuellt medgivande av sö- kanden. Svaret skulle lämnas till tingsrätten . Nämnden begärde och beviljades anstånd med att följa föreläggandet vid sammanlagt 17 tillfällen –. Varje gång begärde nämnden anstånd med en månad, utom sista gången när nämnden begärde anstånd med . Som anledning uppgav nämnden bl.a. ”att vi på grund av hög arbetsbelastning inte har hunnit handlägga ärendet ännu” och ”att viinte har hittat någon lämplig person som är beredd att åta sig uppdraget”. Tingsrätten påminde nämnden om föreläggandet och före- lade också nämnden att ange en tidsplan för när ett förslag på en god man kunde lämnas. I ett yttrande avstyrkte nämnden att ett godmanskap skulle anordnas. beslutade tingsrät- ten att lämna ansökan om förordnande av god man utan bifall. En ansökan om anordnande av godmanskap lämnades in till tingsrätten den Med ansökan följde inga bilagor. Tingsrätten förelade nämn- den att med stöd av 11 kap. 17 a § FB hämta in yttranden enligt 11 kap. 16 § andra stycket FB och en utredning enligt 11 kap. 17 § FB. Nämnden skulle även lämna ett förslag på en god man tillsammans med hans eller hennes åtagande och eventuellt medgivande av sökanden. Svaret skulle lämnas till tingsrätten . lämnade sökanden in en modifierad ansökan om uppdra- gets omfattning. Tingsrätten flyttade därför i ett föreläggande till nämnden den 7mars 2017 fram svarstiden till . Nämnden begärde och beviljades anstånd med att följa föreläggandet vid sammanlagt åtta tillfällen, och tingsrätten påminde nämnden om yttrandet vid nio tillfällen. för hade tingsrätten inte fattat nå- got beslut i ärendet. 2 0 1 9 /2 0 J O1 ÖV E R F Ö R M Y N D A R E En ansökan om godmanskap lämnades in till tingsrätten . Med ansökan följde bl.a. flera läkarintyg och andra intyg samt personbevis. Tingsrätten förelade nämnden att med stöd av 11 kap. 17 a § FB hämta in yttranden enligt 11 kap. 16 § andra stycket FB och en ut- redning enligt 11 kap. 17 § FB. Nämnden skulle även lämna ett förslag på en god man tillsammans med hans eller hennes åtagande och eventuellt medgi- vande av sökanden. Svaret skulle lämnas till tingsrätten . Nämnden begärde och beviljades anstånd med att följa föreläggandet vid sammanlagt tio tillfällen; oftast begärde nämnden anstånd med en månad, och som anledning angavs bl.a. att nämnden inte hade hittat någon lämplig person som kunde åta sig uppdraget samt hög arbetsbelastning och ordinarie handläg- gares frånvaro. Tingsrätten påminde nämnden om föreläggandet vid samman- lagt nio tillfällen. för hade tingsrätten inte fattat beslut i ärendet. En ansökan om godmanskap lämnades in till tingsrätten . Med ansökan följde endast ett registerutdrag från . fö- relade tingsrätten nämnden att med stöd av 11 kap. 17 a § FB hämta in yttran- den enligt 11 kap. 16 § andra stycket FB och en utredning enligt 11 kap. 17 § FB. Nämnden skulle även lämna ett förslag på en god man tillsammans med hans eller hennes åtagande och eventuellt medgivande av sökanden. Svaret skulle lämnas till tingsrätten . Nämnden begärde och beviljades anstånd med att följa föreläggandet vid sammanlagt åtta tillfällen. Ofta begärde nämnden anstånd med – eller bevilja- des utan att ange begärd tid – en månad eller , och som anledning angavs bl.a. att nämnden väntade på läkarintyg, att ingen person ännu visat sig villig att åta sig uppdraget, hög arbetsbelastning och ordinarie handläggares frånvaro. Tingsrätten påminde nämnden om föreläggandet vid sammanlagt sju tillfällen.