frsrdg · H604RS1 · 2019-02-18 00:00:00 — Centralt är att kammarplaneringen ska göra det möjligt för att fatta beslut om propositioner med mera som läm- nats in och som beretts i utskotten. Kammarplanerna ska också underlätta le- damöternas planering av eget arbete och ge utrymme för ledamöternas aktivi- teter utanför , till exempel för arbete i valkretsen. Kammarens sammanträdestillfällen fastställs i sammanträdesplaner som beslutas av talmannen efter överläggning med riksdagsstyrelsen. passa kammararbetet efter förändrade förutsättningar har en rad komplette- rande ändringar i sammanträdesplanen behövt göras. des detta i mindre utsträckning, till exempel för att kunna göra plats för aktu- ella debatter och för att justera antalet tillfällen för interpellationssvar efter hur många interpellationer som hade lämnats in. efter riksdagsvalet har däremot medfört stor osäkerhet i planeringen och inne- burit många ändringar av sammanträdesplanen. Som framgår av tabellerna ne- dan har övergångsregeringens begränsade handlingsfrihet påverkat såväl an- talet inlämnade dokument till kammarkansliet som antalet plenitimmar. prövades också två förslag till statsminister. prövning ska förslaget bordläggas , och processen har innebu- rit att sammanträdesplanen har behövt ändras i samband med prövningarna. Arbetet präglades vidare av att budgetpropositionen lämnades vid senast möjliga tidpunkt, . Den plan som upp- rättades för budgetdebatterna innebar att arbetsplenum behövde hållas även Planerna för kammarens arbete påverkades ytterligare av att inte biföll övergångsregeringens budgetförslag utan i stället en gemensam reservation av och . Detta ledde till att flera av de följande budgetdebatterna sköts en eller flera dagar framåt i tiden, eftersom rambeslutet innebar nya förutsättningar för många av utskotten. 5Förvaltningens EU-samordningsarbete redovisas i efterföljande avsnitt. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 20182018/19:RS1 Tabell 3 Antal inlämnade dokument till kammarkansliet Motioner från allmänna motionstiden * Posterna avser ärenden som har kommit in och behandlats av kammaren. Antalet propositioner och skrivelser ökade jämfört med föregående år, något som är vanligt under ett valår. Som en följd av det ökade antalet propositioner ökade även antalet följdmotioner. Antalet motioner från den allmänna motionstiden minskade dock jämfört med , något som också är vanligt under ett valår. Övergångsregeringen har meddelat att inga interpellationer eller skriftliga frågor besvaras förrän en ny regering har tillträtt, och dessa dokument är därför betydligt färre än . Tabell 4 Plenitimmar i kammaren fördelade på typ av sammanträde Partiledardebatter, aktuella debatter m.m. Det totala antalet timmar som kammaren sammanträder har minskat jämfört med och 2016. Minskningen beror främst på att färre antal timmar har använts för interpellationsdebatter eftersom inga interpellationer besvarades . utgjorde interpellationsdebatterna av kammarens tid, medan motsvarande andel var . 6 Motionen hänvisades inte till något utskott. 7 Granskningsutlåtanden och prövningsutlåtanden redovisas här gemensamt. För separat redovisning se tabell 6. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 Antalet timmar för frågestunder har också minskat eftersom statsministern och övriga medlemmar i övergångsregeringen inte deltog i några frågestunder Antalet timmar för övriga debattformer har ökat främst på grund av den allmänpolitiska debatt som hölls . Tiden för ärendebehandling har minskat i förhållande till föregående år trots att antalet betänkanden har ökat. Tiden för information från regeringen, som endast bestod av återrapportering från Europeiska rådets möten, har minskat jämfört med året Återrapportering från Europeiska rådets möten ägde rum vid fem tillfällen, medan återrapportering gjordes vid sex tillfällen och Kammarens sammanträden har teckentolkats vid sex tillfällen . svarar för att det förs fullständiga protokoll vid 2018 i rätt tid i enlighet med reglerna i riksdagsordningen. ansvarar för att grundläggande skriftlig information om EU-frågor når ut till utskotten och . Förvaltningen bidrar även i utvecklingen av EU-kompetens genom att anordna seminarier för genomfördes tre seminarier om enskilda EU- sakfrågor – den fleråriga budgetramen, den parlamentariska arbete och riksdagspartiernas representativa roll i EU-frågor. valtningen värd för en internationell konferens om att förbättra den interparla- mentariska samarbetsplattformen IPEX. Utbildningsserien erbjuder en beskrivning av EU-institutionernas roller och uppgifter samt EU:s beslutsprocess och ska vidareutvecklas för att fortsätta Genom representant vid EU:s institutioner följer förvaltningen den aktuella EU-politiken på plats i . om händelseutvecklingen inom olika politikområden. publicerades 13 av EU-representantens rapporter på Intranätet. representanten är också länk till EU:s institutioner och till andra nationella parlament med representation vid EU:s institutioner. representanten bistår vid behov även ledamöterna i deras deltagande i inter- parlamentariska möten inom ramen för EU-samarbetet. damöter i 15 sådana möten. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 20182018/19:RS1 Tabell 5 Riksdagsledamöters deltagande i interparlamentariska Antal möten med deltagare från Kostnad (tkr)8 ska ta ställning till om ett EU-förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. initierades ett mycket stort antal subsidiaritetsärenden. För att möjliggöra behandling av ärendena inom åttaveckorsfristen krävdes anpassningar av såväl utskottens som kammarens sammanträdesplan. En allmän erfarenhet är att ett bättre planeringsunderlag från kommissionen skulle underlätta hanteringen i , vilket också framfördes till kommissionen. avgjordes 14 subsidiaritetsärenden av kammaren. Tabell 6 Antal behandlade utlåtanden och inlämnade EU-dokument EU-dokument hänvisade för granskning EU-dokument hänvisade för subsidiaritetsprövning *Ärenden som efter beredning har inkommit och behandlats av kammaren. ** Uppgifter om faktapromemorior började redovisas 2017. De EU-dokument som kommer in till består i huvudsak av dokument från kommissionen inklusive utkast till lagstiftningsakter samt faktapromemorior, dokument från rådet, återrapporter från rådsmöten och dokument från . Faktapromemorior skrivs av ansvarigt departement om kommissionens förslag till viktigare rättsakter liksom meddelanden om viktigare förslag eller strategier. De innehåller uppgifter om förslagets innehåll samt regeringens syn på förslaget eller regeringens preliminära ställningstagande. fortsatte att utveckla EU-arbetet . Riksdagsstyrelsen beslutade om framställning 2017/18:RS8 med förslag till ändringar i riksdagsordningen med anledning av den parlamentariska arbete. gav riksdagsstyrelsen ett uppdrag till riksdagsdirektören att analysera, bereda och genomföra åtgärder med anledning 8Avrundat till närmaste tusental. Inkluderar kostnader för ledamöter och medföljande tjänstemän. Uppgiften är preliminär på grund av eftersläpning i redovisningen av resor gjorda . 9 Ett av utlåtandena behandlade två EU-dokument. 10 Två av utlåtandena behandlade två EU-dokument. 11 Ett av utlåtandena behandlade två EU-dokument. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 Rekommendationerna gäller bland an- nat behov av mer enhetliga arbetsrutiner i utskotten, bättre tillgång till inform- ation om EU-arbete, EU-utbildning för ledamöter och sekretariats- stöd till delegation till den gemensamma parlamentariska kontroll- gruppen för Europol. ska redovisa uppdraget till riks- En förstudie om utveckling av riks- dagens diarium och elektroniska arkiv för EU-ärenden påbörjades . Förstudien förväntas vara klar . Stödet till arbetet i utskotten och Vart och ett av de 15 utskotten och biträds av ett kansli. ten bereder inkommande propositioner, skrivelser, motioner med mera. beredningen lämnar utskotten betänkanden med förslag till riksdagsbeslut. skotten kan även på eget initiativ lämna förslag till . utskottet granskar därutöver statsrådens tjänsteutövning och handläggningen Till utskotten remitteras vidare EU-dokument. Vissa innehåller utkast till lagförslag från EU. Om utskottet efter prövningen anser att lagförslaget inte följer subsidiaritetsprincipen lämnar utskottet ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska lämna ett så kallat motiverat yttrande till EU. skottet ska också lämna ett utlåtande till kammaren om minst fem ledamöter i utskottet anser att lagförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och begär att ett utlåtande ska lämnas. Vidare ska alla grön- och vitböcker samt vissa andra EU-dokument granskas av det utskott som berörs. ska redovisas i ett utlåtande till kammaren. I utskottens uppgifter ingår också att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottens respektive områden. Regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas av Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingar i rådet ska föras inför besluten i rådet. rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . Utskottskanslierna planerar utskottens verksamhet och stöder utskotten ge- nom att ta fram beredningsunderlag och skriva utskottens ställningstagande till propositioner, motioner, skrivelser med mera i betänkanden, yttranden och ut- Utskottskanslierna stöder också utskotten i arbetet med EU-frågor samt planerar och medverkar vid utskottets utfrågningar, studiebesök och re- Tillsammans med utvärderings- och forskningssekretariatet stöder kansli- erna även utskotten i arbetet med uppföljning och utvärdering. kansli planerar nämndens verksamhet och bistår inför och vid nämndens sam- planerar också och medverkar vid nämndens studieresor, besök och deltagande vid Cosac-möten. Sammantaget bistår utskottskanslierna vid beredningen av ett stort antal RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 I tabell 7 nedan redovisas antalet ärenden uppdelat per utskott och totalt jämfört . Mängden ärenden skiljer sig åt mellan utskotten, vilket beror på respektive utskotts beredningsområde men också på vilka frågor som är politiskt aktuella. Det sammanlagda antalet behandlade propositioner, skrivelser, framställningar och redogörelser uppgick till 314, vilket var en ökning med jämfört med och med jämfört med . Även antalet motioner liksom det totala antalet betänkanden, utlåtanden och yttranden samt EU-dokument har med något undantag ökat kontinuerligt . Kansliernas arbete påverkades av det stora antalet ärenden som skulle beredas. En ökning av antalet ärenden är vanligt under ett valår. präglades kansliernas arbete av att budgetpropositionen lämnades vid senaste möjliga tidpunkt, . Det innebar att motionstiden gick ut . Budgetpropositionen fick därför beredas under stor tidspress i utskotten. Kanslierna påverkades ytterligare av att inte biföll finansutskottets förslag till beslut vad gällde statens budget I stället biföll en gemensam reservation från och . Trots den stora mängden ärenden i utskotten och tidspressen vid beredningen av budgeten har riksdagsordningens berednings- och behandlingskrav kunnat uppfyllas. 2018/19:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 Tabell 7 Utskottens ärendehantering 12Avser både motioner som har lämnats vid allmänna motionstiden och följdmotioner. Det totala antalet behandlade motioner överensstämmer inte med det antal som har lämnats till kammarkansliet (se tabell 3). Det beror dels på att utskotten kan behandla motioner eller skjuta upp behandlingen till ett annat (till exempel i väntan på en aviserad proposition), dels på att en motion med fler än ett yrkande kan behandlas i olika utskott. 13Med EU-dokument avses grön- och vitböcker, vissa strategiska dokument och utkast till rättsakter som subsidiaritetsprövats. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 I tabell 8 nedan redovisas utskottens och sammanträden, seminarier och konferenser, inrikes resor, studiebesök i samt besök till utskotten. Antalet utskottssammanträden ökade något i jämförelse med föregående år och uppgick sammanlagt till 626. Antalet sammanträden i minskade dock något och uppgick till 43. planerade och medverkade utskottskanslierna vid 31 offentliga utfrågningar. Seminarier och konferenser hölls vid tolv tillfällen. För att inhämta uppgifter kan utskotten bjuda in olika regerings-, myndighets- eller organisationsföreträdare till sina sammanträden. Organisationer, myndigheter eller regeringsföreträdare besökte utskotten vid sammanlagt 357 tillfällen. Ut- skotten gör också studiebesök och besöker olika delar av . Totalt genomfördes 37 studiebesök och 9 inrikes resor. Tabell 8 Utskottens och sammanträden, seminarier, resor och besök m.m.14 71 (17) 55 (6) 33 (1) 33 (0) 33 (1) 41 (0) 42 (1) 41 (0) 38 (1) 41 (0) 14År 2017 var första beräkningsåret för uppgifter om seminarier, resor och besök. Därför anges inga jämförelsesiffror . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 626 (31) 609 (27) För varje gör utskottskanslierna en beskrivning av respektive utskotts verksamhet. I verksamhetsberättelserna redovisas utskottens behandling av riksdagsärenden och verksamheten i övrigt. Utskotten ska följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut inom sina respektive ämnesområden och även arbeta med forsknings- och framtidsfrågor. Till stöd för detta arbete finns utvärderings- och forskningssekretariatet. På uppdrag av utskotten tar sekretariatet, i nära samarbete med utskottskanslierna, fram underlag till uppföljningar och utvärderingar samt forskningsöversikter och framtidsanalyser. Utskotten kan också beställa utvärderingar som utförs av externa utredare för utskottens räkning. Utskottens uppföljningar, utvärderingar, forskningsöversikter och öppna utfrågningar publiceras i serien Rapporter från (). publicerades sammanlagt 23 rapporter i serien, vilket är 1 rapport mer än 2017 men färre än 2016 då 29 rapporter publicerades. Utvärderings- och forskningssekretariatet ger vidare kanslistöd till Sällskapet och forskare (). Med stöd av sekretariatet arrangerade 19 sammankomster i , vilket är ungefär lika många som 2017 respektive 2016. I tabell 9 nedan redovisas utskottens arbete med EU-ärenden. Regeringen hade överläggningar med utskotten i EU-ärenden , vilket var färre än 2017, då 140 överläggningar ägde rum, men fler än 2016 då RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 66 överläggningar genomfördes. Vidare informerade regeringen utskotten om EU-frågor , vilket är ungefär lika som föregående år. Antalet subsidiaritetsprövningar har fluktuerat . uppgick antalet subsidiaritetsprövningar till 149, vilket var en ökning med i jämförelse med . Antalet granskningsutlåtanden minskade i jämförelse med både 2017 och 2016 och uppgick till 3. Tabell 9 Utskottens EU-ärenden som lett till ett 149 (14) 102 (13) 152017 var första året denna uppgift redovisades. Det finns därför inte med några jämförelsesiffror . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 Under varje valperiod beslutar utskotten och om vilka utrikes resor som ska göras. Utskottskanslierna planerar, deltar vid och följer upp utskottens resor. Information om resorna publiceras på webbplats. gjorde utskotten sammanlagt fem utrikes resor. I tabell 10 nedan redovisas utskottens och internationella resor, besök och konferenser, i de fall utskottskanslierna ansvarat för förberedelserna. Tabell 10 Utskottens och internationella resor, besök och konferenser16 har ett omfattande internationellt besöksutbyte där förvaltningen bistår talman, vice talmän och ledamöter vid planering, genomförande och uppföljning av besök och resor. Det gäller också vid deltagande i 16År 2017 var första beräkningsåret för dessa uppgifter. Därför anges inga jämförelsesiffror . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 internationella parlamentariska församlingar och i samband med ledamöternas uppdrag som valobservatörer i andra länder. Talmansresor är en viktig del av internationella besöksutbyte. Vid en talmansresa består delegationen normalt av talmannen, alternativt en vice talman, två till fyra riksdagsledamöter, i vissa fall även riksdagsdirektören samt tjänstemän från det internationella kansliet. Programmet består av möten med landets talman och parlamentsledamöter, om möjligt stats- och regeringschefen samt företrädare för institutioner och organisationer som är relevanta för den bilaterala parlamentariska dialogen. Programmet läggs i samråd med i landet och med landets parlament. genomfördes 15 utgående talmansresor till 13 länder. Motsvarande resor 2017 var 18 till 21 länder, medan det 2016 genomfördes 24 resor till 23 länder. Många av de internationella åtagandena för ledamöter ryms inom ramen för de interparlamentariska församlingarna. Sammanlagt ingår ett hundratal riksdagsledamöter i delegationer till de interparlamentariska församlingarna. Förvaltningen ansvarar för sekretariatsstödet till delegationer till , , Organisationen för säkerhet och samarbete i parlamentariska församling (), Interparlamentariska unionen och Natos parlamentariska församling (se tabellen nedan). beslutade talmannen att för valperioden –2022 även utse delegationer till den parlamentariska och den arktiska parlamentarikerkonferensen, liksom att tills vidare inte längre utse en delegation till den parlamentariska församlingen för Unionen för . Vidare biträder förvaltningen riksdagsledamöterna i den parlamentariska samt vid en rad andra internationella möten och konferenser. Förvaltningen har också bistått vid ledamöters deltagande i valobservationer. deltog 26 svenska riksdagsledamöter i valobservationer vid totalt åtta val i följande länder: , , , , Bosnien , , och . Huvuddelen av kostnaderna för deltagandet i valobservationerna har belastat budget. 2018/19:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 Tabell 11 De interparlamentariska församlingarnas sessioner och större möten samt medel utbetalda av 17Fördelningsnyckeln för bidragsutbetalningarna till , parlamentariska församling och Interparlamentariska unionen beräknas med stöd av ländernas bruttonationalinkomst (BNI). För och Natos parlamentariska församlingar ges inget bidrag från . 18Vid Interparlamentariska unionens vårsession utvidgades den fasta delegationen med två utskottsledamöter. Därutöver leddes riksdagsdelegationen till vårsessionen av talmannen. 19Finansiering av Cosacs sekretariat enligt beslut i riksdagsstyrelsen , dnr 049-22-2009/10. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 har deltagit regelbundet med delegationer som följt verksamheten vid FN i . En ledamot från och en från deltog vid öppnandet av generalförsamlingen 2018. deltog två delegationer med vardera sex riksdagsledamöter. tog i nära samarbete med ständiga representation vid FN i fram program för delegationerna och gav tjänstemannastöd på plats. Riksdagsledamöter som är intresserade av närmare parlamentariska kontakter med ett visst land kan bilda en vänskapsförening eller ett nätverk för det landet. I finns ett fyrtiotal sådana föreningar. Syftet med dem är att sprida kunskap om länderna genom exempelvis seminarier och föredrag. Föreningarna drivs av ledamöterna, och förvaltningen kan bistå med sekretariatsstöd vid större arrangemang. tog emot 62 delegationer från 54 länder världen över.20 Besöken av talmän, stats- och regeringschefer, ministrar, parlamentariker och representanter för internationella organisationer är en stor del av den internationella verksamheten. Förvaltningen arbetar med att planera, koordinera, genomföra och följa upp den internationella besöksverksamheten. Kostnaden för inkommande besök varierar beroende dels på hur många besök av statschefer och talmän som hålls , dels på hur stora delegationerna är. Utgångspunkten för all programplanering är att ge bästa möjliga förutsättningar för mötet. Målsättningen är att riksdagsledamöterna ska få möjlighet att i första hand möta sina motsvarigheter från det gästande parlamentet. träffade ledamöter vid samtliga inkommande internationella besök sina utländska motsvarigheter. Tabell 12 Internationella besök i Antal besökare (ca) Kostnad inkommande besök (tkr) Riksdagstrycket är en viktig förutsättning för den parlamentariska beslutsprocessen. Förvaltningen ska se till att riksdagstrycket produceras och distribueras så att kammarens tidsplan kan hållas. Förutom riksdagstrycket produceras rapporter, utredningar, informationsmaterial och böcker om . 20Uppgifterna avser internationella besök där förvaltningen bistått talman och ledamöter. 2018/19:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 Tabell 13 Antal originalsidor i riksdagstrycket Antalet originaltrycksidor är ett mått på hur stor textmängd som producerats i beslutsprocessens olika dokument. Det är de politiska förslagen som styr variationerna . Utveckling av stödet till kammaren och utskotten m.m. har fortsatt att utveckla arbetet med kontinuitetshantering, krisberedskap och särskild krisberedskap samt omhändertagit erfarenheterna från övningen med krigsdelegationen (se vidare avsnitt 3.5). En del av kontinuitetsarbetet rör it-systemen. Bland annat har förvaltningen identifierat vilka it-system som är kritiska för den parlamentariska processen. I uppdraget redovisas vilken information som är nödvändig för att säkerställa att den parlamentariska processen fungerar. Arbetet med att skapa driftssäkra it-system som stöder den parlamentariska processen fortsätter. Projektet rixsystemen 2.0 startade . Målet med projektet är att skapa tillförlitliga, förvaltningsbara och användarvänliga it-system som stöder den parlamentariska processen. Projektet ska dels utveckla ny funktionalitet, dels förbättra de system som finns . I den första etappen har projektet vidareutvecklat funktionalitet och åtgärdat fel för att underlätta arbetet för bland annat textgranskarna. Arbetet med behovs- och kravanalyser, användargränssnitt samt it-arkitektur är också påbörjat. Un- der etapp två, som startade , fortsätter arbetet med behovs- och kravanalyser parallellt med utvecklingen av området yrkanden och förslagspunkter för beredning och beslut. Arbetet med att skapa förutsättningar för elektronisk överföring av vissa dokument mellan och regeringen har fortsatt. använder samtliga utskott och den digitala mötestjänsten där kallelser och sammanträdeshandlingar sänds ut till ledamöterna digitalt i pekplattor och datorer. Mötestjänsten skapar en enklare hantering för ledamöterna och snabbare distribution av handlingar. En förstudie om utvecklingsbehoven för den digitala mötestjänsten har genomförts. Som ett resultat av förstudien genomfördes ett projekt benämnt Utvecklad digital mötestjänst. Projektet kom fram till att det inte går att åtgärda de tekniska problemen i mötestjänsten. Förvaltningen överväger olika alternativ för att kunna erbjuda ledamöterna en enkel hantering av elektroniska handlingar inför utskottssammanträden. ska vissa fel i nuvarande system åtgärdas. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2018 fortsatte utskottsavdelningen med flera kompetensutvecklingsinsatser för att bland annat öka kunskapen om författningsarbete, resultatstyrning och EU-arbete. 3.2 Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B uppdrag inom område B är att svara för ett väl fungerande stöd och en god service till ledamöterna och partikanslierna. Stödet ska ge riksdagsledamöterna förutsättningar att utföra sitt förtroendeuppdrag i . Förvaltningen ska se till att ledamöterna har tillgång till bland annat utredningstjänster, intranät, bibliotek, arbetsrum och teknisk utrustning. Dessutom hanterar och betalar förvaltningen ut arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten och pensioner med mera. Förvaltningen ska prioritera detta uppdragsområde efter område A men före de övriga områdena. Resultat och utveckling – sammanfattning