frsrdg · H604RB1 · 2019-02-18 00:00:00 — Flodén hänvisade till inflationsuppgången och det stärkta förtroendet för inflationsmålet och förespråkade en räntebana som sammanföll med rapportens räntebana från och med tredje kvartalet 2019. hänvisade till den starka ekonomiska utvecklingen i och internationellt och förespråkade en tidigarelagd räntebana ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET med samma lutning som räntebanan i den penningpolitiska Reporäntan höjdes till −0,. tan reviderades ned och indikerade att nästa höjning av repo- räntan sannolikt skulle ske . efter indikerade prognosen ungefär två höjningar med rade sig mot beslutet att höja reporäntan och ställde sig inte bakom räntebanan i den penningpolitiska rapporten. hänvisade till den fortsatt stora osäkerheten kring styrkan i den mer varaktiga inflationstakten och såg mot den bakgrun- den inget behov av att höja reporäntan utan tyckte att det var bättre att avvakta ytterligare information och gå försiktigt fram med oförändrad ränta under ännu . penningpolitik utvärderas av finansutskott. Till denna utvärdering sammanställer för penningpolitiken som publiceras som utvärderas. I Redogörelse för penningpolitiken beskrivs bland annat hur inflationen och realekonomin har utvecklats . Redogörelsen kommer att överlämnas till . strävar efter att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, men försöker också stabilisera produktion och sysselsättning runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. En förutsättning för att kunna ta hänsyn till andra faktorer än inflationen är att förtroendet för inflationsmålet upprätthålls. Vid utvärdering av penningpolitikens måluppfyllelse bör hänsyn tas till hur inflationen har utvecklats, men även till utvecklingen i realekonomin. Dock påverkas både inflationen och realekonomin ständigt av oväntade störningar vilket gör att avvikelser från inflationsmålet är regel snarare än undantag. KPIF-inflationen var liksom 2017 i genomsnitt nära målet och uppgick till . Snabbt stigande energipriser förklarade en hel del av inflationen. En orsak till att energipriserna steg var att den ovanligt varma och torra sommaren drev upp elpriserna i kraftigt. Effekten på inflationen förväntades dock vara tillfällig. Mätt med KPIF exklusive energi var inflationen betydligt lägre och uppgick till (se diagram 2 och tabell 2). Den goda konjunkturen förväntades medföra att KPIF-inflationen skulle ligga kring även sedan effekterna av stigande energipriser klingat av. Mätt med KPI uppgick ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET inflationen till , vilket var en liten ökning jämfört med . Inflationsförväntningarna fortsatte att ligga stadigt förankrade kring målet , även på kortare tidshorisonter (se diagram 6). Tabell 2 Jämförelse mellan olika inflationsmått, årlig procentuell förändring Anm.: KPIF är KPI med fast ränta. Källor: SCB och . Diagram 6 Inflationsförväntningar bland penningmarknadens aktörer, procent Källa: TNS Prospera. Den svenska ekonomin utvecklades fortsatt relativt starkt . Särskilt god var utvecklingen på arbetsmarknaden, vilket bland annat illustreras av en fortsatt stigande sysselsättningsgrad (se diagram 7). Arbetslösheten uppgick till i genomsnitt , vilket var en nedgång jämfört med . Det fanns dock tecken på att konjunkturen hade trätt in i en mognare fas och att en något lägre tillväxttakt var att vänta . Tillväxten på viktigaste exportmarknader dämpades och beräknades fortsätta att avta gradvis framöver. Dessutom hade de svenska bostadsprisernas utveckling dämpats , vilket gjorde att intresset för att producera nya bostäder minskade, och bostadsinvesteringarna dämpades. BNP-tillväxten förväntades därför sjunka . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET För att mäta konjunkturläget i ekonomin använder olika mått på resursutnyttjandet, till exempel BNP-gapet, timgapet och sysselsättningsgapet. Dessa mäter BNP:s, arbetstimmarnas och sysselsättningens avvikelser från sina respektive uppskattade trender. Den sammantagna bild som måtten ger är att resursutnyttjandet var högre än normalt (se diagram 8). Resursutnyttjandet väntades dämpas något men trots det förbli högre än normalt (se diagram 8). Diagram 7 Arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och arbetslöshet, procent Arbetslöshet (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Säsongsrensade data. Tre månaders glidande medelvärde. Uppgifterna avser personer i åldern Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden mäts i procent av befolkningen. Arbetslösheten mäts i procent av arbetskraften. Källa: SCB. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 8 BNP-, sysselsättnings- och timgap, procent Anm.: Gapen avser BNP:s, antalet arbetade timmars respektive antalet sysselsattas avvikelse från bedömda trender. De streckade linjerna avser prognos . Källor: SCB och . Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. Statistik över finansmarknaden, värdepappersemissioner och betalningsbalansen produceras och publiceras på uppdrag av (). ansvarar för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. I utvecklingen av den finansiella statistiken arbetar tillsammans med flera internationella institutioner som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), och (). samlar själv in och publicerar daglig omsättningsstatistik på ränte- och valutamarknaden från och Riksgäldens motparter. Dessutom publiceras räntor och valutakurser på webbplats. publicerar en rapport baserad på intervjuer med 40–45 företag som ger en snabb och aktuell bild av utvecklingen för de icke-finansiella företagen. Fördjupad analys av digitaliseringens effekter genomförde i samarbete med 16 andra centralbanker en särskild undersökning om digitaliseringens effekter för företagen. Intervjuerna behandlade bland annat företagens användning av digital teknik och hur detta påverkar produktion, försäljningspris, anställda med mera. Överlag ser företagen i den nya tekniken som en möjlighet att stärka kundrelationerna, som den förbättrar produktiviteten. Vidare väntas digitaliseringen leda till ett kompetensskifte i arbetskraften då man ser ett behov av ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET att rekrytera fler med digital kompetens. Vid en internationell konferens an- ordnad av presenterades och diskuterades resultaten av den ge- Den finansiella statistiken anpassas efter nya aktörer och behov Direktionen fattade beslut om förändringar i föreskrifterna som reglerar insamlingen av finansmarknadsstatistik. utförs framför allt för att det ska bli möjligt att börja samla in uppgifter från bostadskreditinstitut, vilka blivit en allt viktigare aktör på bolånemarknaden, men också för att statistiken ska ligga i linje med aktuella redovisningsstan- darder och möta krav från ECB. De nya föreskrifterna innebär också att rap- porteringsbördan minskar för de finansiella företagen i och med att nya upp- gifter om de icke-finansiella företagens krediter (KRITA) och värdepappers- innehav (VINN) började samlas in , och detta kommer delvis att ersätta rapporteringen i finansmarknadsstatistiken. linje med den dialograpport som publicerades fortsatt att utreda möjlig- heterna att samla in nya detaljerade uppgifter om hushållens tillgångar och har bland annat utrett de legala förutsättning- arna för insamling av uppgifterna och samordnat behoven av dessa uppgifter med andra myndigheter, till exempel i det finansiella stabilitetsrådet i decem- En väl fungerande informationsförsörjning är en förutsättning för att rätt in- formation ska vara tillgänglig för rätt användare, med rätt kvalitet på ett effektivt sätt. Med stöd av statistik- och informa- tionsförsörjningskommitté utvecklade statistikenheten en strategi och policy för informationsförsörjning. Policyn, som antogs av direktionen , slår fast att information är en värdefull tillgång för Riks- banken och att den ska hanteras därefter. Kraven tydliggörs för organisationen och skapar en styrning som innebär att kunskap, tillgänglighet, kvalitet, säker- het och ansvar för informationen säkerställs över hela dess livscykel. med policyn etablerades även en ny roll inom med ansvar för sam- ordning av informationsförsörjning. fortsatte arbetet med att utveckla den penningpolitiska analysen. En fråga som fortsatte att analysera var relationen mellan utvecklingen på arbetsmarknaden och löne- och prisutvecklingen. I och med att prognoser indikerade att en höjning av reporäntan närmade sig analyserades också vilka konsekvenser en höjd reporänta skulle kunna få för ekonomin. Ytterligare en fråga, som återkommit till, är bedömningen av kronans utveckling och dess effekter på ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Arbetet med att fördjupa inflationsanalysen fortsatte . En fråga som analyserades särskilt var olika mått på underliggande inflation, mot bakgrund av att energipriserna haft stor betydelse för inflationsutvecklingen . Fördjupad analys av sambandet mellan arbetsmarknaden och löne- och prisutvecklingen Trots att arbetslösheten minskat och resursutnyttjandet ökat har löne- och prisökningstakten varit dämpad – såväl internationellt som i . hade analyserat tänkbara förklaringar till utvecklingen, men arbetet fortsatte även . I en fördjupning i den penningpolitiska rapporten analyserades på ett övergripande plan sambandet mellan resursutnyttjandet och inflationen – den så kallade Phillipskurvan. Bland annat konstaterades att prognoser fortsätter att utgå från att löneutvecklingen med viss fördröjning påverkas av resursutnyttjandet, men med hänsyn tagen till att sambandet verkar ha försvagats. Det framhölls också att inflationen påverkas av ett flertal faktorer utöver löneökningstakten, bland annat produktivitetstillväxten, energipriserna och växelkursen. Därför går det inte att säga i förväg hur penningpolitiken skulle förändras om löneökningarna skulle bli lägre än prognostiserat. analyserade också orsakerna till den låga löneökningstakten i med hjälp av mikrodata. Resultaten publicerades i två ekonomiska kommentarer. I den första kommentaren analyserades huruvida en förändrad sammansättning av arbetskraften, i riktning mot en högre andel utrikes födda och en högre andel med eftergymnasial utbildning, kan ha påverkat löneökningstakten i . En större andel högutbildade i arbetskraften verkar för en högre löneökningstakt, medan det motsatta gäller för en större andel utrikes födda. Effekterna går alltså åt olika håll, och det konstaterades att de sammantaget i stort sett tar ut varandra. Slutsatsen var att sammansättningen av arbetskraften totalt sett har haft liten effekt på löneökningstakten i . I den andra ekonomiska kommentaren analyserades utvecklingen av löneskillnaden mellan personer som bytt arbete och personer som fått arbete genom att ha trätt in i arbetskraften eller gått från arbetslöshet. Det visade sig att löneutvecklingen som regel är starkare för dem som bytt arbete. Det konstaterades också att detta lönepåslag inte har varit mindre i förhållande till hur det har sett ut under tidigare högkonjunkturer i . Hur påverkar de framtida räntehöjningarna ekonomin? En viktig fråga för att analysera var hur ekonomin skulle påverkas av framtida höjningar av reporäntan. prognoser hade tillbaka indikerat att höjningar av reporäntan skulle inledas . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET I en fördjupning i den penningpolitiska rapporten beskrevs hur de svenska hushållens kassaflöden och konsumtion skulle kunna påverkas av Att hushållens skulder ökat och att deras bolån till stor del är tagna till rörlig ränta gör att penningpolitikens effekter på hushållens konsum- tion är större . I fördjupningen konstaterades att hushållens ökade räntekänslighet blivit en allt viktigare omständighet att ta hänsyn till i den reporäntebana indikerade dock att räntan skulle höjas i långsam takt, vilket talade för att de samlade effekterna på hushållens kassaflöden skulle bli begränsade. Men det konstaterades också att penningpolitiska avvägning i slutändan vägleds av hur repo- räntan påverkar hela makroekonomin och utsikterna för inflationen. ningen utgjorde en uppdatering av mer utförliga analys ti- digare, som hade redovisats i form av en fördjupning i den penningpolitiska rapporten och ett staff memo som publicerades i samband med samma penningpolitiska rapport. En fördjupning i den penningpolitiska rapporten analyserade ef- fekterna på finansiella variabler av reporäntehöjningar. des en översikt av tidigare episoder av reporäntehöjningar i , med fokus på effekterna på längre räntor, växelkurs och hushållens bolåneräntor. der mellan dessa episoder och den nuvarande situationen i diskutera- des också, mot bakgrund av dagens historiskt unika utgångsläge med negativ Det framkom bland annat att aktuella prognos indike- rade att reporäntan skulle stiga i en jämförelsevis långsam takt. Analys av kronans genomslag på inflationen och en ny bedömning av kronans långsiktiga nivå Med anledning av att kronan under inledningen av året försvagades relativt kraftigt publicerade en analys av de effekter som förändringar av kronkursen får på inflationen. Analysen publicerades i en fördjupning i den penningpolitiska rapporten . Ett tydligt resultat av analysen var att effekterna på inflationen av en förändring i kronkursen huvudsakligen beror på två faktorer: dels orsaken till förändringen, dels hur varaktig förändringen bedöms vara. Om kronan försvagas på grund av internationell marknadsoro blir inflationen troligen högre än vad som annars hade varit fallet, eftersom det inhemska kostnadstrycket är oförändrat som importpriserna tenderar att stiga. Om kostnadstrycket blir lägre än väntat i kan förväntningar skapas om en mer expansiv svensk penningpolitik, vilket försvagar kronkursen. I båda dessa fall bidrar en svagare kronkurs till högre inflation, men den samlade effekten på inflationen kan skilja sig åt. Ju mer långvarig en kronförändring väntas bli, desto större är också sannolikheten för att företagen låter kostnadsförändringarna för importvaror slå igenom i konsumentpriserna, och desto större blir effekterna på den svenska inflationen. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET dessa resultat att en bedömning av effekterna av en given förändring av kronkursen på inflationen är förknippad med stor osäkerhet. prognoser för kronkursen utgår från en bedömning av den reala kronkursens långsiktiga nivå. Den reala kronkursen speglar prisnivån i i förhållande till omvärlden, mätt i gemensam valuta, vilket är detsamma som den nominella växelkursen justerad för relationen mellan prisnivån i och omvärlden. I en fördjupning i den penningpolitiska rapporten publicerades en uppdaterad bedömning av intervallet för den långsiktiga reala handelsvägda kronkursen, mätt med kronindexet KIX. Be- dömningen visade en svagare långsiktig real kronkurs än den bedömning som tidigare hade legat till grund för prognoser och som publicerades . Fortsatt arbete med inflationsanalysen fortsatte arbetet med att analysera inflationen. En fråga som varit i fokus är skillnaden i utvecklingen av målvariabel KPIF och olika mått på underliggande inflation, mot bakgrund av att energipriserna ökat kraftigt. En fördjupning i den penningpolitiska rapporten diskuterade olika mått på underliggande inflation och vilka kriterier som måtten ska uppfylla för att de ska vara användbara för en centralbank. Måtten kan konstrueras antingen genom att man på förhand rensar bort vissa priser, exempelvis på energi, eller genom att man använder olika statistiska metoder för att systematiskt exkludera eller minska betydelsen av priser som varierar kraftigt. Bland de kriterier som bör ställas på måtten är att de ska kunna förutsäga utvecklingen av målvariabeln, i fall KPIF, och att de över ska ha samma genomsnittliga ökningstakt som målvariabeln. Slutsatsen i fördjupningen var att även om vissa mått är mer användbara än andra kan inget enskilt mått uppfylla alla kriterier på ett tillfredsställande sätt, vilket talar för att ska använda en bred uppsättning mått på underliggande inflation. En ekonomisk kommentar, publicerad strax före den penningpolitiska rapporten , gav en mer detaljerad beskrivning av olika mått på underliggande inflation och deras roll i den penningpolitiska analysen. forskning är framför allt inriktad på områden som har direkt betydelse för bankens verksamhet. Målet med forskningen är att tillhandahålla bättre underlag för utformningen av policybeslut. Resultaten av forskning publiceras i internationella vetenskapliga tidskrifter men även i och valutapolitik. Resultaten sprids också genom presentationer vid andra centralbanker och vid universitet samt på vetenskapliga konferenser. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Forskning bedrivs huvudsakligen inom finansiell stabilitet och penningpo- De forskare som är inriktade mot finansiell stabilitet studerar svenska hushåll och företag i syfte att förstå deras ekonomiska agerande. som är inriktade mot penningpolitik och makroekonomi bidrar också till att underlätta förståelsen av en komplex verklighet. Exempel på denna forskning är en uppsats som publicerades i och som analyserar varför företags investe- ringar empiriskt förklaras av deras kassaflöden snarare än av lönsamheten i investeringarna, mätt med aktiepriset för företaget. Författarna visade i en teo- retisk modell hur finansiella friktioner för företagen skapar detta empiriska mönster, samt att relationen mellan aktiepriset och investeringarna försvagas när ett företags lönsamhet påverkas av både tillfälliga och mer långvariga stör- Ett annat exempel på forskning som genomfördes under verksamhets- året är en artikel som studerar makroekonomiska effekter av handelskrig. tikeln visade att de negativa makroekonomiska effekterna av handelskrig är påtagliga men alltjämt begränsade ifall tullarna inte påverkar de globala vär- dekedjorna och hushållens optimism. Forskare från forskningsenheten samarbetar även med övriga medarbetare på i syfte att ta fram bättre underlag inför policybeslut. pel på detta är en artikel i och valutapolitik som betonade vikten av en god förståelse av finansiella friktioner i analyser av den ekonomiska ut- Före finanskrisen var det vanligt att makromodeller bortsåg från Detta har dock ändrats , och artikeln in- nehåller en genomgång av den senaste forskningen inom området. enheten deltog också i arbetet med e-kronan, dels i form av diskus- sioner kring möjliga implikationer för penningpolitiken och makroekonomin, dels i arbetet med rapporten och makroekonomin, som publicerats i Penning- och valutapolitik. Forskningsenheten tog i samarbete med fram jubileumsboken för att högtidlighålla 350-åriga obrutna existens. I var sitt kapitel beskrivs den historiska utvecklingen för tolv centralbanker, från grundandet till dags datum. Urvalet centralbanker omfattar bland andra de allra äldsta, riksbank och ; de allra yngsta, centralbank och ; och den inflytelserika Federal Re- Läsaren får en sammanhållen presentation av varje centralbank, men kan också identifiera gemensamma nämnare i centralbankernas utveck- ling, liksom intressanta särdrag. För att öka vår förståelse av utmaningarna på den svenska bostadsmark- naden arrangerade forskningsenheten tillsammans med Stock- holms Universitet och of konferensen der, kredit och heterogenitet: Nya utmaningar för stabiliseringspolitiken. der diskuterade centralbanksekonomer och akademiska forskare samspelet mellan bostadsmarknaden, penningpolitiken och makroekonomiska Den senaste globala finanskrisen och den efterföljande svaga återhämtningen i de länder där huspriserna föll kraftigt har avslöjat viktiga ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET brister i nuvarande modeller. Nya makroekonomiska modeller och individdata har öppnat spännande nya vägar för forskningen. Utöver detta undervisade forskare också doktorander och magisterstudenter på svenska universitet. Dessa aktiviteter speglar samverkan med den akademiska världen och andra centralbanker för att skaffa och sprida kunskaper och säkra framtida kompetensförsörjning. Ett säkert och effektivt betalningsväsende Användningen av elektroniska betaltjänster ökade medan kontantanvändningen minskade. Elektroniska betalningar är visserligen säkra och effektiva, men kan också innebära att nya sårbarheter uppstår. fortsatte att analysera möjligheterna att ge ut ett digitalt komplement till kontanter, så kallade e-kronor. Det finansiella systemet fungerade väl . bedömde dock att hushållens skuldsättning fortfarande utgör en stor risk som kan hota den makroekonomiska och finansiella stabiliteten. fortsatte att i nationella och internationella forum påverka det finansiella regelverket. Därutöver arbetade med att fördjupa analysen av viktiga stabilitetsfrågor. bedömer att den finansiella infrastrukturen överlag har fungerat väl och att tillgängligheten i huvudsak har varit god, men konstaterar att störningar förekom och att motståndskraften behöver öka. Säkra och effektiva betalningar har av fått i uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det innebär att ska verka för stabilitet i det finansiella systemet och se till att det går att göra betalningar på ett säkert och effektivt sätt. För att lösa uppgiften försörjer landet med sedlar och mynt och tillhandahåller ett centralt betalningssystem () där deltagare, främst banker, över konton i kan genomföra transaktioner, antingen för kunders eller egen räkning. De konton som tillhandahåller används också för att genomföra penningpolitiken och att i krissituationer tillföra likviditet för att stabilisera marknader och finansiella institut. kapacitet att agera ”bankernas bank” är således en förutsättning både för att uppfylla målet om prisstabilitet och för att främja finansiell stabilitet. Säkra, ändamålsenliga och kostnadseffektiva betalningar är en förutsättning för en väl fungerande svensk ekonomi. Svensk betalningsinfrastruktur ska vara minst lika säker och effektiv som den i jämförbara länder i omvärlden. Utvecklingen ställer krav på sekundsnabba betalningar mellan hushåll och företag. Den svenska betalningsmarknaden utvecklas fort och utvärderar därför hur tjänsteutbud behöver anpassas för att säkerställa att betalningsväsendet är säkert och effektivt. Till exempel har konsulterat marknaden i frågor som rör roll i betalningsinfrastrukturen. ETT SÄKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVÄSENDE Utvecklingen på den svenska betalningsmarknaden kan inte ses isolerat. Den övergripande trenden mot allt fler elektroniska betalningar är global. Konsumenternas konsumtionsmönster ändras liksom företagens kedjor av underleverantörer. Betalningar mellan länder blir allt vanligare och de nationella betalningsmarknaderna integreras i allt högre grad. För är utvecklingen i och EU den som är mest betydelsefull. Centralbankerna har en nyckelroll i detta arbete och deltar i det internationella samarbetet och bevakar och analyserar utvecklingen. På den svenska marknaden har användningen av elektroniska betaltjänster ökat trendmässigt som användningen av blankettgiro och kontanter har minskat. I en internationell jämförelse, publicerad av BIS, är ett av de länder som har lägst kontantanvändning och högst antal kortbetalningar per person och år. Att svenska folket i allt mindre utsträckning använder kontanter beror delvis på den tekniska utvecklingen och den ökade digitaliseringen i samhället som helhet, men det finns även en demografisk drivkraft. genomförde en intervjuundersökning som bekräftade att denna utveckling fortsätter. Allt färre betalningar på inköpsstället är kontanta, och konsumenterna uppger också att de oftare upplever att de inte kan betala med kontanter i butik. ökar användningen av kort och Swish. Kontaktlösa kort och terminaler har blivit vanliga. Utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle kan i förlängningen göra samhället sårbart i och med att betalningsmarknaden blir koncentrerad till ett fåtal privata aktörer, betaltjänster och infrastrukturer.