frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — Reglerna måste dock vara generella till sin karak- tär och får inte diskriminera mellan olika enskilda framställningar på grund av deras innehåll. Regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet ska iakttas. Enligt yttrande har varken anstalten eller någon av de andra anstalter som tillfrågats gett uttryck för att informationsblad från KR I M I N A L V Å R D förtroenderåd inte får sättas upp eller att de regelmässigt tas ned från anslags- tavlor. Utifrån vad som framkommit i detta ärende förefaller det således inte förekomma några rutiner som innebär en generell begränsning av de intagnas möjligheter att sprida information om förtroenderådens arbete. Jag har således inte underlag för att dra slutsatsen att de intagnas yttrandefrihet generellt sett begränsas i detta avseende. Av Kriminalvårdens yttrande framgår att det inte finns någon myndighets- gemensam policy för hur information från förtroenderåd får anslås. Ingen av de anstalter som tillfrågades under beredningen av yttrandet har någon lokal policy som rör hur förtroenderåden ska informera om sitt arbete. Det har enligt Kriminalvården inte funnits behov av någon nationell eller lokal reglering, och förtroenderåden har inte heller efterfrågat någon sådan. Av utredningen framgår att den utgåva av som ärendet rör innehöll uppgift om för- och efternamn på en person som tidigare hade varit ordförande i förtroenderådet på paviljong innehöll vi- dare uppgift om ett förestående chefsbyte. Enligt yttrande var skälet till att informationsbladet togs ned att det innehöll känsliga personupp- gifter om en tidigare intagen och namnuppgifter om de chefer som berördes av chefsbytet. Enligt fanns det risk för att informationen om chefsbytet kunde misstolkas som information från anstaltsledningen. Som förtroenderådet anfört är folkbokföringsuppgifter såsom namn normalt offentliga. Av det sammanhang som namnuppgiften om den tidigare ordföran- den förekom i framgick dock att han hade varit intagen i anstalten . En uppgift om att en viss person är intagen i anstalt är sådan att den typiskt sett omfattas av sekretess enligt 35 kap. 15 § OSL. Det rör sig alltså om en integri- tetskänslig uppgift. Jag har viss förståelse för att anstalten bedömde att det var olämpligt att uppgiften om den tidigare intagnes för- och efternamn var ansla- gen på en anslagstavla på avdelningen, under förutsättning att det inte stod klart för anstalten att den namngivne uttryckligen hade samtyckt till detta. Det är svårare att förstå varför anstalten motsatte sig att förtroenderådet informerade om ett kommande chefsbyte. måste rimligen ha fått denna in- formation från någon kriminalvårdstjänsteman, och om uppgiften om det kom- mande chefsbytet var korrekt är det svårt att förstå det olämpliga i detta. Jag finner dock inte tillräcklig anledning att kritisera det förtroen- derådsblad som är aktuellt i ärendet togs ned. För att förtroenderåden ska kunna bedriva en meningsfull verksamhet för de intagna är det dock uppenbart att de behöver kunna informera skriftligt om sitt arbete. Det finns rimligen också ett behov av att kunna återrapportera till de intagna vad som tagits upp vid olika möten som förtroenderåden deltagit i. Om skriftlig information som förtroenderåden anslår innehåller uppgifter som av anstalten bedöms som olämpliga är det därför viktigt att anstaltsledningen tyd- ligt förklarar varför uppgifterna är olämpliga och ger förtroenderåden vägled- ning om hur informationen kan utformas i stället. För att anstaltsledningens åtgärder inte ska upplevas som godtyckliga och leda till misstankar om försök 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 KR I M I N A L V Å R D till censur är det enligt min mening lämpligt att utarbeta skriftliga riktlinjer och informera förtroenderåden om dessa. Jag anser att Kriminalvården bör över- väga att utarbeta myndighetsgemensamma riktlinjer för hur information om förtroenderådens arbete får anslås och spridas. Den kriminalvårdare som informerade förtroenderådets ordförande om att in- formationsbladet skulle tas ned har, enligt Kriminalvården, tillbakavisat att han uttryckt sig på det sätt som ordföranden påstått. Uppgift står således mot upp- Jag finner det inte meningsfullt att vidta ytterligare utredningsåtgärder för att försöka få klarhet i saken. En person som var dömd för brott i och vars straffverkställighet skulle överflyttas från till fick tillbringa i häkte i avvaktan på en utredning om särskilda villkor (Dnr 5138-2017) Beslutet i korthet: En person flyttades över från en öppen anstalt i till ett häkte i i avvaktan på placering i anstalt här. När han anlände till återstod och av verkställigheten. efter ankomsten lämnade häktet in en begäran till riksmottagningen om att den intagne skulle utredas för fastställande av särskilda villkor. Han blev kvar i häkte innan det blev en plats ledig i riksmottagningen. Efter när- mare en månad i riksmottagningen beslutade Kriminalvården att det inte fanns skäl att besluta om särskilda villkor för honom. Han placerades kort därefter i en anstalt i säkerhetsklass 2, men placeringsbeslutet omprövades av Kriminalvården, bl.a. efter det att kontakt hade tagits med anstalten i , och han placerades slutligen i en öppen anstalt. I beslutet riktar chefsJO kritik mot Kriminalvården för den långa häktes- placeringen och för att varken häktet eller riksmottagningen initialt över- vägde om det verkligen fanns ett behov av att utreda frågan om särskilda villkor. ChefsJO är även kritisk till den långsamma handläggningen vid riks- mottagningen efter det att den intagne hade flyttats över dit och för att Sek- tionen för internationella och andra särskilda klientärenden (SCK) inte snabbare fattade beslut i frågan om särskilda villkor. ChefsJO anser även att det kan finnas skäl för SCK att ta ställning till om det finns ett behov av särskilda villkor i de ärenden om överflyttning av straffverkställighet där frågan kan bli aktuell. När det gäller placeringen i en anstalt i säkerhetsklass 2 menar chefsJO att det, mot bakgrund av vad som framkommit om dennes tidigare verkställighet, framstår som att placeringen medförde mer ingri- pande övervakning och kontroll än vad som var nödvändigt. I beslutet behandlas även under vilka förutsättningar en intagen som av- tjänat delar av ett fängelsestraff utomlands och därefter överförts till KR I M I N A L V Å R D 2019/20 JO1 för vidare verkställighet här, tillfälligt kan placeras i häkte i avvaktan på ett beslut om anstaltsplacering. I en anmälan som kom in till JO förde AA fram klagomål mot Kriminalvården och anförde bl.a. följande: blev han dömd till fängelse och av en norsk domstol. Han verkställde till en början sitt straff i en sluten anstalt i . flyttades han till den öppna anstalten Bastöy. i Bastöy hade han flera permissioner på egen hand, varav några med övernatt- ning. Permissionerna genomfördes utan anmärkning. beslutade Kriminalvården att han skulle verkställa resten av strafftiden i . Han överklagade beslutet men fick avslag. överfördes han från till häktet , där han fick stanna innan han flyttades över till häktet . Från häktet blev han flyttad till riks- mottagningen i anstalten Kumla för att genomgå en utredning om särskilda vill- kor. Väl i Kumla tog det innan utredningen påbörjades. Han fick då träffa en psykolog som konstaterade att han tidigare hade varit i en öp- pen anstalt och hade mindre än kvar att avtjäna av sitt straff. Psykologen avbröt av denna anledning utredningen. Trots att han hade varit i en öppen anstalt och där skött sig exemplariskt blev han placerad i anstalten , som är en anstalt i säkerhetsklass 2. Det tog från det att han överlämnades till till dess att han placerades i , och en stor del av tillbringade han i häkte. Han vill med anledning av det inträffade ha ersättning för sveda och värk. Inledningsvis inhämtades vissa handlingar. Därefter remitterades anmälan till Kriminalvården för yttrande. I sitt remissvar anförde Kriminalvården, huvudkontoret, genom tf. chefen för sektionen för verksjuridik, i huvudsak följande: Uppgifter om sakförhållandena har hämtats in från region samt från placeringssektionen och sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden vid . Av uppgifterna framgår i huvudsak följande. AAdömdes av Bogarting lagmansrett i […] till fängelse och . Verkställighet av straffet påbörjades i . Kriminalvården beslutade att verkställigheten skulle överflyttas från till . AA ankom häk- tet . Enligt ett strafftidsbeslut som utfärdades beräknades tidigaste dag för villkorlig frigivning till […]. gjorde häktet en anmälan till riksmottag- ningen för utredning inför beslut om särskilda villkor. När anmälan gjordes översteg kvarstående verkställighet . Det är klienthandläggarna som ansvarar för att göra anmälan, vilket hanteras skyndsamt. 2 0 1 9 /2 0 J O1 KR I M I N A L V Å R D några avväganden inför att eventuellt avstå från att anmäla klienter utan samtliga klienter som dömts till fängelse i lägst anmäls till riksmot- tagningen. Anmälan sker genom att klienthandläggaren skickar en standar- diserad blankett via e-post till riksmottagningen. Information om och när klienten anmälts dokumenteras genom en daganteckning i Kriminalvårdens klientadministrativa system, KVR. Häktet har för avsikt att se över sina rutiner kring förfarandet vid anmälan till riksmottagningen. Mot bakgrund av den brottslighet AA var dömd för placerades han vid ankomst till häktet på en avdelning avsedd för klienter miss- tänkta, alternativt dömda för […]. På grund av att avdelningen skulle stängas över sommaren placerades samtliga klienter på andra häkten. Häk- tet har en gemensamhetsavdelning för klienter misstänkta, alter- nativt dömda för […] varför AA placerades där i väntan på en ledig plats på riksmottagningen. AAankom till anstalten Kumla och riksmottagningen . Beslut om att inte meddela särskilda villkor för den återstående strafftiden fattades av sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden […]. Skälet var att det ansågs obehövligt eftersom återstå- ende strafftid understeg . Anstalten Kumla upprättade ett placeringsunderlag och initierade ett ärende om anstaltsplacering […]. Av placeringsunderlaget framgick att anstalten Kumlas bedömning var att anstalt i säkerhetsklass 2 utgjorde tillräcklig grad av övervakning och kontroll. Av placeringsun- derlaget framgick vidare att AA varit placerad i lågriskanstalt, genomfört permissioner och uppvisat god skötsamhet under verkställigheten i . AA invände mot placeringsunderlaget och framförde önskemål om att verkställa med fotboja, alternativt att placeras i anstalt i säkerhetsklass 3. Beslut om placering fattades vid placeringssektionen […]. Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet, särskilt beaktat anstalten Kumlas bedömning, beslutades om placering i anstalten i säker- hetsklass 2. AA ankom till anstalten . AAinkom , genom ombud, med en begäran om om- prövning av beslutet. I begäran ifrågasattes varför AA behövde vara place- rad i anstalt i säkerhetsklass 2. Ombudet anförde att AA avtjänat en stor del av sitt straff med mycket god skötsamhet, att han varit placerad i den öppna anstalten Bastöy samt att han beviljats tre per- missioner med övernattning. Vidare framfördes önskemål om att kontakt skulle tas med anstalten i för att bekräfta uppgifterna. AA inkom med en egen begäran om omprövning varvid han önskade pla- cering i anstalten . Med anledning av begäran om omprövning kontaktade handläggare vid placeringssektionen anstalten Bastöy via telefon . Genom samtalet framkom att anstalten är en lågsäkerhetsanstalt där samtliga in- tagna är i permissionsgång eller aktivt arbetar för återanpassning i sam- hället. Anstalten bekräftade att AA uppvisat god skötsamhet samt att han genomfört tre permissioner med övernattning utan anmärkning. Omprövningsbeslut fattades […]. Efter en förnyad prövning, särskilt beaktat vad som framkommit gällande verkställigheten i , gjorde placeringssektionen bedömningen att anstalt i säkerhetsklass 3 utgjorde tillräcklig grad av övervakning och kontroll. Det tidigare beslutet om placering ändrades på så sätt att AA istället skulle vara placerad i an- stalten i säkerhetsklass 3. Enligt beslutet kunde förflyttningen ske . AA ankom till anstalten . –beviljades AA to- talt sju permissioner varav fyra med övernattning. Halva strafftiden var av- tjänad . Beslut om utökad frigång fattades den 28 no- vember 2017 och påbörjades […]. KR I M I N A L V Å R D Av 1 kap. 7 § fängelselagen (2010:610), FäL, framgår att för en intagen som avtjänar fängelse i lägst ska det, om det inte är uppenbart obe- hövligt, beslutas om de särskilda villkor som av säkerhetsskäl är nödvän- diga när det gäller placering i anstalt, vistelse utanför anstalt enligt 10 kap. 1 och 2 §§, och särskilda utslussningsåtgärder enligt 11 kap. 1 §. Av andra stycket följer att om det finns särskilda skäl så ska villkor enligt första stycket också beslutas för en intagen som har dömts till fängelse i lägst . Av allmänna råd till 1 kap. 7 § första stycket FäL, i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:1) om fängelse (FARK Fäng- else), följer att möjligheten att avstå från att besluta om särskilda villkor när det är uppenbart obehövligt bör användas restriktivt. Beslut om särskilda villkor kan anses uppenbart obehövligt t.ex. när den återstående verkstäl- lighetstiden understiger . I beslutet om särskilda villkor anges normalt i vilka anstalter eller avdelningar den intagne får placeras och när omplace- ring till anstalt eller avdelning med lägre grad av övervakning och kontroll får beviljas, om och när permission får beviljas och om och när särskilda utslussningsåtgärder får beviljas. Av 2 kap. 4 § FARK Fängelse framgår att en intagen som avtjänar fäng- else i lägst och som vistas i häkte när domen blir verkställbar ska placeras i riksmottagning för utredning inför beslut om särskilda villkor, om det inte finns särskilda skäl mot det. Även i annat fall kan en intagen placeras i riksmottagning om det behövs inför beslut om särskilda villkor. Enligt allmänna råd till bestämmelsen kan det finnas särskilda skäl att inte placera en intagen i riksmottagning t.ex. när den återstående verkställig- hetstiden understiger och det därför kan antas vara uppenbart obehöv- ligt att besluta om särskilda villkor. Av (2012:2) om särskilda villkor för långtids- dömda och placering i riksmottagning (s. 9) framgår att en kategori intagna som kan ha en återstående verkställighetstid som understiger är de som överförts från annat land för att fortsätta straffverkställigheten i Sve- rige. Dessa intagna placeras vanligen i svenskt häkte i avvaktan på place- ring i riksmottagning eller annan anstaltsavdelning och frågan om att avstå från att besluta om särskilda villkor bör därför aktualiseras av häktet eller den anstalt där den intagne initialt placeras. Om ett häkte, en anstalt eller placeringssektionen finner att omständigheterna i ett enskilt fall talar för att det kan vara uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor, ska kon- takt tas med beslutsfattare vid sektionen för internationella och andra sär- skilda klientärenden. Beslutsfattaren ska då ta ställning till om utredningen inför beslut om särskilda villkor ska påbörjas eller om det redan på befint- ligt underlag kan konstateras att det är uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor. Enligt arbetsordning är lägsta nivå för att fatta beslut om särskilda villkor enligt 1 kap. 7 § FäL sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden (huvudkontoret). Vidare följer att lägsta nivå för ställningstagande angående placering i riksmottagning enligt 2 kap. 4 § första stycket FARK Fängelse är verksamhetsstället (häktet eller anstalten). Av 11 § lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. följer att den som ska förpassas till undergå påföljd får i an- slutning härtill tillfälligt förvaras i allmänt häkte eller polisarrest i avvaktan på beslut om anstaltsplacering eller om det behövs med hänsyn till trans- portförhållandena. Av allmänna råd till 2 kap. häkteslagen (2010:611), i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (2011:2) om häkte (FARK häkte), följer att en intagen som är häktad normalt bör placeras i det häkte som är beläget i eller nära den ort där rättsprocessen ska äga rum, om inte placering i annat häkte behövs av säkerhets- eller beläggningsskäl. 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 KR I M I N A L V Å R D Av 2 kap. 1 § FäL framgår att en intagen inte får placeras så att han eller hon underkastas mer ingripande övervakning och kontroll än vad som är nödvändigt för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas. Vi- dare framgår att vid beslut om placering ska, i den utsträckning det är möj- ligt, hänsyn tas till den intagnes behov av sysselsättning, omvårdnad och en lämplig frigivningsplanering. Av 10 § fängelseförordningen (2010:2010), FäF, framgår att vid bedöm- ning enligt 2 kap. 1 § första stycket FäL ska särskilt beaktas risken för rym- ning, fritagning, fortsatt brottslighet, missbruk och annan misskötsamhet samt behovet av att undvika en olämplig sammansättning av intagna och i övrigt kunna bedriva en ändamålsenlig verksamhet i anstalt. Av 2 kap. 1 § FARK Fängelse framgår att vid bedömningen av de risker som framgår av 10 § FäF ska särskilt beaktas bl.a. karaktären och omfatt- ningen av den intagnes tidigare och aktuell brottslighet, utfallet av tidigare och pågående verkställighet samt strafftidens längd och återstående verk- ställighetstid. Av 11 kap. 1 § första stycket 4 FäL framgår att en intagen för att minska risken för att han eller hon återfaller i brott eller för att på annat sätt under- lätta hans eller hennes anpassning i samhället får beviljas tillstånd till vis- telse utanför anstalt genom utökad frigång enligt 5 §. Enligt 11 kap. 5 § FäL innebär utökad frigång att en intagen under kon- trollerade former avtjänar fängelsestraffet i sin bostad. Utökad frigång får beviljas om 1.minst halva strafftiden, dock , har avtjänats, 2.det inte finns någon beaktansvärd risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvar- ligt missköta sig, 3.han eller hon har tillgång till bostad, och 4.han eller hon utför arbete, får behandling eller deltar i utbildning eller särskilt anordnad verksamhet. För en intagen som avtjänar fängelse i lägst ska, om det inte är up- penbart obehövligt, beslut fattas om de särskilda villkor som av säkerhets- skäl är nödvändiga när det gäller placering i anstalt, vistelse utanför anstalt och särskilda utslussningsåtgärder. Enligt förarbetena till 1 kap. 7 § FäL (prop. 2009/10:135 s. 73 f. och 122 f.) och Kriminalvårdens allmänna råd till bestämmelsen ska möjligheten att avstå från att besluta om särskilda villkor när det är uppenbart obehövligt användas restriktivt. Beslut om sär- skilda villkor kan anses uppenbart obehövligt t.ex. när en intagen inte är frihetsberövad i direkt anslutning till att verkställigheten inleds eller när den återstående verkställighetstiden understiger . En kategori intagna som kan ha en återstående verkställighetstid som understiger är de som överförts från annat land för att fortsätta straffverkställigheten i . då AA överfördes för verkställighet till översteg återstående verkställighetstid . Någon föreskriven skyldighet för häk- tet att pröva frågan om att avstå från att besluta om särskilda vill- kor har således inte förelegat . Häktet gjorde an- mälan till riksmottagningen inom från att AA ankom till häk- tet. Häktet har uppgett att de har för avsikt att se över sina rutiner kring förfarandet vid anmälan till riksmottagningen. En intagen som är häktad ska placeras i det häkte som är beläget i, eller nära, den ort där rättsprocessen ska äga rum, om inte placering i annat häkte behövs av säkerhets- eller beläggningsskäl. Detsamma bör rimligtvis gälla intagna i häkte som är placerade där av andra skäl än häktning. AA hade ingen pågående process som förutsatte att han kvarblev på häktet varför han förflyttades till annat lämpligt häkte då platser behövde frigöras KR I M I N A L V Å R D 2019/20 JO1 för att ta emot nyhäktade. Förfarandet är förenligt med gällande allmänna råd. Av utredningen framgår vidare att det inte funnits någon ledig plats på riksmottagningen förrän varvid AA förflyttades dit ome- delbart. Den totala tiden AA var placerad i häkte uppgick således till strax . Av utredningen i ärendet framgår inte att det skulle förekommit något egentligt fel i hanteringen av frågan om särskilda villkor. Det kan emellertid konstateras att en rad olyckliga sammanträffanden resulterat i att AA varit placerad i häkte . Kriminalvården överväger om de all- männa råden till 1 kap. 7 § FäL skulle kunna förtydligas på så sätt att verk- samhetsställen ska samråda med sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden när fråga uppkommer om en klient som överförts från annat land ska placeras på riksmottagningen, om det kan antas att verk- ställighetstiden kan komma att understiga . AAankom till anstalten Kumla och riksmottagningen . , , fattades beslut om att inte meddela sär- skilda villkor för den återstående strafftiden. Det går inte att utesluta att förfarandet tagit på grund av semesterperiod och mellankom- mande storhelg. Så snart beslut om att inte meddela särskilda villkor fattats initierade anstalten Kumla ett ärende om anstaltsplacering. Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet fattades beslut om pla- cering i anstalten i säkerhetsklass 2 varefter AA flyttades . Placeringsärendet och förflyttningen synes ha hanterats skyndsamt. AA inkom med en begäran om att Kriminalvården skulle kontakta anstalten i . Efter att kompletterande uppgifter inhäm- tats från anstalten i fattades omprövningsbeslut med innebörden att en placering i anstalt i säkerhetsklass 3 utgjorde tillräcklig grad av övervakning och kontroll. AA flyttades till anstalten Till- berga . Hanteringen av omprövningsärendet och förflytt- ningen bedöms ha hanterats skyndsamt. AA beviljades flera permissioner, majoriteten med övernattning, . Omkring ef- ter att halva strafftiden var avtjänad beviljades AA även verkställighet ut- anför anstalt genom utökad frigång. AAgavs tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde chefsJO följande: Kriminalvården har redogjort för den relevanta rättsliga regleringen. Jag vill tillägga att en ny lag om strafftid (strafftidslagen [2018:1251]) liksom två nya paragrafer i 2 kap. fängelselagen (2010:610), 2 kap. 4 a och 4 b §§, trädde i kraft . Genom utredningen har sammanfattningsvis följande framkommit om ärendets handläggning. beslutade Kriminalvården att verkställigheten av AA:s straff skulle flyttas över från till och anlände han till häktet , från anstalten Bastöy i . Enligt ett strafftidsbe- slut kunde AA friges villkorligt tidigast . 2 0 1 9 /2 0 J O1 KR I M I N A L V Å R D gjorde häktet en anmälan till riksmottagningen för att en utredning inför beslut om särskilda villkor skulle initieras. flyttades AA till häktet och ankom han till riksmottagningen i anstalten Kumla. meddelade Sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden (SCK) vid ett beslut som innebar att man avstod från att besluta om särskilda villkor för AA:s återstående verkställighet. initierades ett placeringsärende vid placerings- sektionen, som fattade beslut om att AA skulle vara placerad i anstalten . AA begärde omprövning av placeringsbeslutet. ankom AA till anstalten men flyttades till anstalten , efter det att Kriminalvården hade omprövat och ändrat sitt beslut i placeringsärendet. AAtillbringade alltså i häkte innan han fördes över till riksmottag- ningen. Vid riksmottagningen blev han kvar i nästan en månad innan han blev placerad i anstalt. Tillfällig placering av AA i häkte