frsrdg · H604RB3 · 2019-04-29 00:00:00 — 36Chicago: , (1983), pp. Se ”Måste gå med vinst? Utmaningar för finansiering”. (SHoF), . BILAGA 1: STATENS ROLL PÅ BETALNINGSMARKNADEN I DEN DIGITALA ERAN balansräkning, skulle ligga lägre än räntorna på andra tillgångar som skulle kunna investera pengarna i. Möjliga konsekvenser för penningpolitiken och finansiell stabilitet av att införa en e-krona Hur stora konsekvenser e-kronan skulle kunna få för penningpolitiken och den finansiella stabiliteten beror på hur stor efterfrågan på e-kronor blir. Efterfrågan beror i sin tur på hur e-kronan utformas. En e-krona med liten efterfrågan bedöms ha marginell påverkan på penningpolitiken och den finansiella stabiliteten, medan en mer attraktiv e-krona skulle få något större Nedan beskrivs detta lite mer detaljerat. För penningpolitiken skulle den största konsekvensen av att införa en e- krona vara att reporäntan inte längre skulle kunna sänkas under noll om en räntefri e-krona infördes utan begränsningar. Med en räntebärande e-krona skulle reporäntans nedre gräns inte påverkas. penningpolitiken skulle bli mycket begränsade oavsett om e-kronan har ränta Introduktionen av en e-krona kan innebära vissa förändringar för det finansiella systemet, både i normala tider och i tider av ekonomisk och Hur stor påverkan blir beror på i vilken omfattning e-kronor används som betalningsmedel och för sparande. Bankerna fyller en viktig funktion i samhället genom att de låter hushåll och företag spara och låna De använder bland annat kortfristig inlåning, på till exempel lönekonton, för att finansiera sin långsiktiga utlåning till hushåll och företag. Detta betraktas som positivt för samhället i stort eftersom det bidrar till en effektiv användning av kapital. Introduktionen av en e-krona skulle kunna innebära att bankernas inlåning minskar eftersom bankkunderna kan välja att flytta delar av sin bankinlåning till e-kronor på samma sätt som bankkunder kan flytta sina pengar mellan bankinlåning och kontanter. kronan skulle ta över en viss andel av inlåningen kan bankerna kompensera för det genom att använda sig av marknadsfinansiering. Detta kan leda till högre finansieringskostnader för banksystemet.37 Detta skulle i sin tur antingen kunna minska bankernas lönsamhet eller resultera i att de höjer sina utlåningsräntor något för att behålla sin inlåning. Här bör man dock komma ihåg att kontantanvändningen har sjunkit till en låg nivå i i ett internationellt perspektiv. konkurrera om bankinlåning på samma sätt som kontanter innebär det att en viss övergång till e-kronor från bankinlåning skulle göra fördelningen mellan privata bankpengar och statliga pengar mer lik situationen i andra länder eller situationen i för några decennier sedan när kontantanvändningen var Det är därför rimligt att tro att banksystemet skulle bli någorlunda varit dyrare än inlåning. 37 Marknadsfinansieringen har historiskt sett BILAGA 1: STATENS ROLL PÅ BETALNINGSMARKNADEN I DEN DIGITALA ERAN opåverkat av en e-krona i normala tider även om finansieringen blir lite dyrare som diskuterats ovan. I tider av finansiell oro kan efterfrågan på e-kronor öka kraftigt, eftersom den då skulle kunna uppfattas som mer attraktiv än andra alternativ. Även om det kan finnas ekonomiska skäl att ge allmänheten tillgång till säkra centralbankspengar i en sådan situation, så kan en plötslig flykt till e-kronor leda till ökade problem för bankerna. Situationer med ett utflöde av inlåning från en eller flera banker kan uppstå . I dagens system försöker bankernas finansiärer lämna en bank som upplevs som riskfylld genom att flytta sina tillgångar till en säkrare bank eller förvärva säkra tillgångar som statspapper. Samma sak kan hända med allmänhetens inlåning, som i stort sett endast är kortfristig och lätt kan flyttas. Ett stort utflöde av bankinlåning brukar kallas för en uttagsanstormning, eller på engelska en ”bank run”. Uttrycket beskriver ursprungligen en situation då bankernas kunder skyndade sig till en bank, som ansågs vara osäker för att ta ut sina pengar i form av kontanter. kan man enkelt flytta sina pengar digitalt, till exempel till en annan bank. Oavsett vart kunderna flyr kommer dock sannolikt den bank de flyr ifrån att ha svårt att marknadsfinansiera sig, exempelvis på interbankmarknaden, och kommer troligtvis att vända sig till med en förfrågan om att låna pengar för att kunna hantera utflödet. En uttagsanstormning i hela banksektorn är mindre sannolik än en som drabbar ett antal enskilda banker, men det kan hända. Om allmänheten skulle vilja byta ut sin inlåning i banken mot kontanter kan agera genom att låna ut nya reserver till bankerna och sedan låta bankerna byta reserverna mot kontanter. Detsamma skulle gälla med en e-krona. Allmänheten kan också välja att flytta sin inlåning till andra riskfria placeringar som erbjuds av staten, som skattekonton hos . Det är dock möjligt att e-kronor skulle framstå som mer attraktiva än de statliga alternativ som finns eftersom de skulle vara lätt tillgängliga och ha en betalningsfunktion. Ett snabbt utflöde av bankernas inlåning till e-kronor skulle vara problematiskt, precis på samma sätt som stora utflöden till kontanter har varit historiskt. Detta är något som stater alltid har försökt undvika bland annat genom att införa en insättningsgaranti. Det är därför viktigt att en eventuell e-krona designas på ett sådant sätt att risken för den här typen av flykt minimeras. Ett sätt att undvika stora flöden till e-kronan kan vara att låta den ha ränta, som kan sättas på en icke-attraktiv nivå, eller att införa möjligheter till begränsningar i antal eller värde som kan konverteras till e-kronor. Internationellt arbete om digitala centralbankspengar Flertalet centralbanker utreder om centralbankspengar bör ges ut i digital form. Arbetet var inledningsvis enbart teoretiskt, men har cirka hälften av centralbankerna påbörjat experiment och tester för att lära sig mer om hur det skulle kunna fungera i praktiken. Utgångspunkten för arbetet skiljer sig åt mellan olika länder. I avancerade ekonomier anges potentiella BILAGA 1: STATENS ROLL PÅ BETALNINGSMARKNADEN I DEN DIGITALA ERAN effektivitetsvinster av ny teknik samt minskad kontantanvändning och därmed behovet av att modernisera centralbankspengar till dagens teknik som motiv. I utvecklingsländer lyfts ofta ökad finansiell inkludering fram som huvudsakligt motiv. I detta avsnitt redogörs för andra centralbankers och IMFs arbete med digitala centralbankspengar. är inte ensam om att analysera möjligheten att ge ut digitala centralbankspengar (som på engelska kallas ”central bank digital currency”, CBDC). av världens centralbanker bedriver forskning inom området enligt en genomförd undersökning av BIS.38 Arbetet har inledningsvis varit teoretiskt och centralbankerna har valt att dela sina studier i syfte att utveckla en gemensam förståelse för ämnet. och har exempelvis publicerat en rad forskningsartiklar inom området. För att lära sig mer har cirka hälften av centralbankerna nu tagit steget att börja experimentera och utveckla tekniska lösningar för en CBDC. Vad som är viktigt att komma ihåg är att syftet med de pågående experimenten och pilottesterna främst är undersökande och att arbetet inte nödvändigtvis innebär att det finns planer på att ge ut en digital centralbankspeng i närtid. har exempelvis genomfört pilottester av en digital peso (se fördjupningsrutan nedan) och länder i östra och han annonserat att de kommer att påbörja pilottester . Andra centralbanker som t.ex. ECB, och har fokuserat på att återskapa betalningssystem för stora betalningar mellan banker som bygger på blockkedjeteknik (jmf RIX-system där banker gör betalningar mellan varandra). Centralbanker har även skapat gemensamma projekt som syftat till att effektivisera gränsöverskridande betalningar med hjälp av blockkedjeteknik. har genomfört pilottester av en digital peso, en e-peso, som var tillgänglig för hushåll och företag genom digitala plånböcker i mobiltelefonen. Pilottesterna var del av ett statligt program som initierades 2011 vars målsättning var att öka den finansiella inkluderingen i landet. utgjorde startskottet för piloten som syftade till att ge ut, distribuera och testa en e-peso. Unika digitala sedlar gavs ut i flera valörer och distribuerades via en teknisk plattform som fungerade som ett register för ägande av de digitala sedlarna. Totalt gavs 20 miljoner e-pesos ut varav 7 miljoner distribuerades via en betaltjänstleverantör som höll motsvarande värde i centralbanksreserver. Individer och företag kunde hålla e-pesos i digitala plånböcker motsvarande ett värde av 30 000 e-pesos (cirka ) respektive 200 000 e-pesos. 38Barontini C. och H. Holden, 2019, “Proceeding with caution – a survey on central bank digital currency”, BIS Paper No. Bilder som visades vid konferensen som arrangerades av BIS och CPMI I , , . BILAGA 1: STATENS ROLL PÅ BETALNINGSMARKNADEN I DEN DIGITALA ERAN via mobiltelefoner antingen genom en app eller genom att skicka ett sms. Blockkedjeteknik användes inte för pilottesterna och det krävdes inte heller att användaren hade en smartphone. Pilottesterna avslutades vartefter alla e-pesos annullerades. Det legala mandatet för ansågs vara tillräckligt för att kunna ge ut digitala pesos som ett komplement till sedlar och mynt. Projektet bedöms ha varit framgångsrikt och befinner sig nu i en utvärderingsfas. Innan beslut fattas om ytterligare tester eller en eventuell utgivning behöver frågor om mer specifik utformning av en e-pesos, roll och konsekvenser analyseras i mer detalj. Motiven för att utreda möjligheten att ge ut digitala centralbankspengar skiljer sig åt mellan olika länder, men de främsta motiven kan sammanfattas i form av minskad kontantanvändning och ökad finansiell inkludering. För del har den minskande kontantanvändningen varit utgångspunkten för arbete med e-kronan. står inför en liknande situation och bedriver också analys inom området. För mindre utvecklade länder som t.ex. , och lyfts finansiell inkludering upp som det främsta argumentet för en CBDC. Stora delar av befolkningen i dessa länder har inte tillgång till bankkonton och en digital centralbankspeng skulle kunna vara ett sätt att ge dem tillgång till det finansiella systemet. Dessutom är kontantanvändningen kostsam för hushåll eftersom de ofta behöver resa långa sträckor för att ta ut kontanter från uttagsautomater. IMF är ytterligare en internationell aktör som intresserat sig för digitala centralbankspengar. I en nyligen publicerad rapport beskriver den digitala centralbankspengar som ett potentiellt naturligt nästa steg i utvecklingen.40 Historiskt sett har pengars form alltid anpassats utifrån användarnas behov och mot bakgrund av den ökade digitaliseringen överväger centralbanker möjligheten att ge ut digitala centralbankspengar. Enligt IMF är det dock för tidigt att dra slutsatser gällande vilka nettofördelar en digital centralbankspeng kan ge upphov till. Centralbanker uppmuntras därför att ta hänsyn till landspecifika omständigheter och noggrant överväga riskerna och fördelarna med alternativa lösningar. Dessutom behövs mer analys om tekniska möjligheter och operationella kostnader. 40Mancini-Griffoli, T. m.fl., 2018, ”Casting light on central bank digital currency”, IMF Staff Discussion Note, . Discussion-Notes/Issues/2018/11/13/Casting-Light-on-Central-Bank-Digital-Currencies- 46233. Bilaga 2: Remissvar – e- kronaprojekt, rapport 2 andra e-kronarapport publicerades med en inbjudan att insända synpunkter till . Sista datum för att svara på konsultationen var den 1 februari42 2019. Totalt inkom 20 svar från olika myndigheter och organisationer : 16.Sveriges Kommuner och Landsting 17.Swedish Financial Technology Association I huvudsak finns en allmän förståelse för att undersöker möjligheterna att introducera en e-krona nu när kontanterna marginaliseras som betalningsmedel. Ett flertal av svaren pekar dock på att det kan finnas andra verktyg att uppnå mål med en e-krona. De aktörer som är beroende av bankernas betaltjänster tenderar att uppskatta den konkurrens en e-krona skulle kunna medföra och myndigheter som och ser en möjlighet att effektivisera sina in- och utbetalningar. Många remissinstanser påpekar även att e-kronan kan vara intressant eftersom den kan stärka beredskap och robusthet vid kriser eller störningar i samhället. Flertalet remissinstanser framhöll dessutom att det behövs en statlig utredning om e-kronan, något som själv efterlyst. 41https:///globalassets/media/rapporter/e-krona/2018/riksbankens-e- 42kronaprojekt-rapport-2.pdf. Se: riksbankens-e-kronaprojekt-rapport-2.pdf. Tryck: Riksdagstryckeriet, 2019