frsrdg · H704RS7 · 2019-12-19 00:00:00 — Framställning till 2019/20:RS7 Avgångsvillkor och karens för riksrevisorn och riksrevisionsdirektören Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå bestämmelser om karenstid efter avslutat uppdrag som riksrevisor. Utredarens uppdrag omfattade även att lämna förslag om avgångsvillkor för riksrevisorer, särskilt riksrevisorer som avslutar sitt uppdrag . Utredaren skulle även utreda rätten till pensionsförmåner för riksrevisorer. lämnade utredningen betänkandet Avgångsvillkor och karens för riksrevisorer (2018/19:URF2), som därefter har varit på remiss. I denna framställning lämnar riksdagsstyrelsen förslag som grundar sig på utredningens förslag och remissvaren. Eftersom riksdagsstyrelsen fattade beslut om att föreslå att anta riksdagsstyrelsens förslag att införa en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör (framst. 2019/20:RS5), utgår de förslag som är aktuella från en ordning med en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör. Riksdagsstyrelsen föreslår att begreppet avgångsersättning i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna ersätts med begreppet avgångsförmåner. Dessutom föreslår riksdagsstyrelsen att det införs en grundläggande bestämmelse om att riksrevisorers och riksrevisionsdirektörers löner och avgångsförmåner ska beslutas om med utgångspunkt från vad som gäller för chefer för myndigheter som lyder direkt under regeringen men med hänsyn tagen till de särskilda förhållanden som följer med uppdraget som riksrevisor respektive riksrevisionsdirektör. Ett sådant förhållande är att ingen av dem kan flyttas till ett annat uppdrag. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att en särskild lag om övergångsrestriktioner för riksrevisorn och riksrevisionsdirektören införs, som i stort ska motsvara bestämmelserna i lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. 2019/20:RS7 SAMMANFATTNING riksrevisorns och riksrevisionsdirektörens övergång ska dock även omfatta övergång till statlig verksamhet. statsråd och statssekreterares övergångsrestriktioner föreslås få i uppgift att även pröva restriktioner i samband med en riksrevisors eller riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Riksdagsstyrelsen föreslår emellertid att ändringarna ska träda i kraft . Den föreslagna lagen om restriktioner vid riksrevisorns och riksrevisionsdirektörens övergång till annan verksamhet föreslås tillämpas första gången på den som innehar ett uppdrag när lagen träder i kraft. Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................... Förslag till lag (2020:00) om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet ..................... Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna.......... Förslag till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares Ärendet och dess beredning........................................................................ Bakgrund – riksrevisorernas uppdrag, ställning och villkor ....................... Riksrevisorernas uppdrag och ställning................................................. Myndighetschefer under regeringen .................................................... En riksrevisors avgångsersättning och pensionsförmåner ................... Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag.......................................... En grundläggande bestämmelse om avgångsförmåner införs.............. Dokumentation av nämndens beslut.................................................... Rätt till inkomstgaranti........................................................................ Pensionsförmåner bör inte ändras........................................................ Förslaget till lag (2020:00) om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet ................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna........ 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares Utredningens lagförslag avseende en eventuell ställföreträdande Sammanfattning av utredningens förslag...................................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 1.lag (2020:00) om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet, 2.lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna, 3.lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), i (SD), (MP), (C), (V), (SD), (M). 2.1Förslag till lag (2020:00) om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller för personer som innehar eller har avslutat ett uppdrag som riksrevisor eller riksrevisionsdirektör. 2 § Innan en riksrevisor eller en riksrevisionsdirektör går över till annan verksamhet ska bestämmelserna i 2–7 §§, 8 § första stycket, 9, 11 och 12 §§ lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet tillämpas, med den skillnaden att det som föreskrivs i 3–5 och 9 §§ ska gälla även ett nytt uppdrag eller en ny anställning i statlig verksamhet. 3 § för prövning av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner meddelar en tidigare riksrevisor eller en tidigare riksrevisionsdirektör en övergångsrestriktion ska nämnden även besluta om ersättning enligt andra och tredje styckena. En tidigare riksrevisor eller en tidigare riksrevisionsdirektör som inte har rätt till inkomstgaranti eller avgångsvederlag har rätt till ersättning som en övergångsrestriktion gäller, om personen till följd av restriktionen inte kan tillträda det nya uppdraget eller den nya anställningen eller etablera näringsverksamhet . Ersättningens storlek ska motsvara det belopp som personen fick i lön vid avgången. Ersättningen ska minskas i enlighet med vad som gäller för en riksrevisors eller en riksrevisionsdirektörs avgångsvederlag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på den som övergår till annan verksamhet efter att lagen har trätt i kraft. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorn1 ska ha följande lydelse. Lydelse enl. framst. ombudsmän och riksrevisorn ska be- ombudsmän och riksrevisorn ska be- stämma det belopp som stämma det belopp som ska betalas i lön till om- ska betalas i lön till om- budsmän, riksrevisorn, riksrevisions- budsmän, riksrevisorn, riksrevisions- direktören och tillförordnad riksrevi- direktören och en tillförordnad riksre- Nämnden ska också besluta om Nämnden ska också besluta om avgångsersättning och om övriga an- avgångsförmåner och om övriga an- budsmän, riksrevisorn, riksrevisions- budsmän, riksrevisorn, riksrevisions- direktören och tillförordnande riksre- direktören och en tillförordnad riksre- rektörens avgångsförmåner ska beslu- tas med utgångspunkt i vad som gäl- ler för chefer vid myndigheter som ly- der direkt under regeringen. Hänsyn ska dock tas till de särskilda förhållanden som följer med uppdraget som riksrevisor eller som riksrevisionsdirektör. Avgångsvederlag får helt eller delvis sättas ned om nämnden finner att sådan ersättning framstår som oskälig. Nämnden är en myndighet under . Denna lag träder i kraft . 1Föreslagen lydelse enligt framst. 2019/20:RS5. 2Föreslagen lydelse enligt framst. 2019/20:RS5. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ska ha följande lydelse. Bestämmelser om uppgifter för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner finns i lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Bestämmelser om uppgifter för nämnden finns även i lagen (2020:00) om restriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. Nämnden är en myndighet under . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att föreslå bestämmelser om avgångsvillkor och karens för riksrevisorer. Utredaren skulle lämna förslag om avgångsvillkor för riksrevisorer, särskilt riksrevisorer som avslutar sitt uppdrag . Utredaren skulle även utreda rätten till pensionsförmåner för riksrevisorer samt lämna de förslag som var möjliga och relevanta. Utredaren skulle slutligen föreslå bestämmelser om karenstid efter avslutat uppdrag som riksrevisor samt lämna förslag om vilken myndighet som ska pröva frågor om sådan karenstid. Utredaren skulle överväga om en karenstid för en riksrevisor som har avslutat sitt uppdrag bör påverka riksrevisorns avgångsvillkor. Utredningen antog namnet Utredningen om avgångsvillkor och karens för riksrevisorer. presenterade utredningen sina förslag i betänkandet Av- gångsvillkor och karens för riksrevisorer (2018/19:URF2), som därefter skickades ut på remiss. Riksdagsstyrelsen beslutade att föreslå att anta förslag till lagändringar som bl.a. innebär införandet av endast en riksrevisor, samt en ställföreträdande riksrevisor med titeln riksrevisionsdirektör (2018/19:URF1 och framst. 2019/20:RS5). Med anledning av utredningens förslag om en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör lämnade Utredningen om avgångsvillkor och karens för riksrevisorer även förslag om avgångsvillkor och karens för den föreslagna riksrevisionsdirektören. I denna framställning lämnar riksdagsstyrelsen förslag som grundar sig på utredningens betänkande. Riksdagsstyrelsen föreslår således att det införs en prövning av övergångsrestriktioner för riksrevisorer och riksrevisionsdirektörer för annan statlig och privat verksamhet. Utredningens lagförslag finns i bilaga 1. Utredningens förslag om en eventuell ställföreträdande riksrevisor (riksrevisionsdirektör) finns i bilaga 2. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Re- missvaren finns i akt (dnr 33-2018/19). 4Bakgrund – riksrevisorernas uppdrag, ställning och villkor , som är en myndighet under , är en del av kontrollmakt. uppdrag är att granska genomförandet och resultatet av statliga insatser genom effektivitetsrevision och årlig revision. Förutom detta bedriver en internationell verksamhet. verksamhet regleras i huvudsak i regeringsformen, riksdagsordningen, lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med instruktion för . 4.1 Riksrevisorernas uppdrag och ställning leds enligt regeringsformen av en eller flera riksrevisorer, som väljs av . Av riksdagsordningen framgår att antalet riksrevisorer ska vara tre. Riksdagsstyrelsen föreslår i framställning 2019/20:RS5 att ska besluta om att framöver bara ska välja en riksrevisor. En riksrevisor väljs för en mandatperiod utan möjlighet till omval. Av regeringsformen framgår att en riksrevisor självständigt beslutar, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, om vad som ska granskas, hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. En av riksrevisorerna ska vara riksrevisor med administrativt ansvar och svara för myndighetens administrativa ledning. Det är som bestämmer vem av riksrevisorerna som ska ha denna uppgift. En riksrevisor ska vara svensk medborgare. Övriga formella krav som ställs på en riksrevisor är att han eller hon inte får sakna rättshandlingsförmåga. En riksrevisor får således inte vara i konkurs, omfattas av näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En befattning som riksrevisor kan inte jämställas med en anställning, och riksrevisorernas ställning skiljer sig på grundläggande sätt från andra befattningshavares förhållande till huvudmannen. För att säkerställa en riksrevisors oberoende ställning föreskrivs i 13 kap. 5 § fjärde stycket riksdagsordningen att en riksrevisor inte får inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. I förarbetena anges att revisorn inte får vara riksdagsledamot eller statsråd. Det finns även andra befattningar eller uppdrag som det inte är lämpligt att en riksrevisor har, om det skadar förtroendet för . Det är t.ex. otänkbart att en riksrevisor skulle kunna ha en ledande ställning eller vara styrelseledamot i en myndighet eller ett statligt aktiebolag eller en statlig stiftelse som ska eller får granska. Även om det inte är möjligt att uttömmande ange vilka uppdrag som en riksrevisor inte kan inneha har en viss återhållsamhet ansetts gälla bl.a. vad gäller bisysslor.3 2001/02:190 s. 110. 4 BAKGRUND – RIKSREVISORERNAS UPPDRAG, STÄLLNING OCH VILLKOR Som nämnts ovan kan en riksrevisor inte väljas om då förordnandetiden är En möjlighet till omval har ansetts innebära en risk för att riksrevisorns självständighet försvagas eller framstår som försvagad. att en riksrevisor, för att stärka sina möjligheter till omval, skulle avstå från befogade slutsatser eller rekommendationer skulle allvarligt kunna rubba för- troendet för Riksrevisionen.4 Härutöver innebär bestämmelserna om jäv i 16 och 17 §§ förvaltningslagen (2017:900) bl.a. att en riksrevisor inte kan granska sådant som han eller hon själv har tagit del i. En riksrevisor får inte lämna uppdraget utan att medger det. en riksrevisor vill avgå måste alltså avsägelsen först godkännas av in- nan riksrevisorn får lämna uppdraget. I de fall då en riksrevisor på eget initiativ begärt att få lämna uppdraget har bifallit begäran. kan på begäran av skilja en riksrevisor får, enligt 13 kap. 8 § första stycket regeringsfor- men, skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter måste enas om beslutet att skilja en riksre- visor från uppdraget. Lagen (1994:260) om offentlig anställning är inte tillämplig på riksreviso- rer, och någon möjlighet att förflytta en riksrevisor till ett annat uppdrag, mot- svarande den möjlighet som finns när det gäller myndighetschefer, finns inte. Om en riksrevisor avgår ska välja en efterträdare för en ny sjuårsperiod. Det är som bereder rekryteringen av en ny riksrevisor och som föreslår vem som ska väljas till riksre- visor, vilket därefter beslutas av kammaren. När en riksrevisor är vald, beslutar till ombudsmän och riksrevisorerna om den en- skilda riksrevisorns villkor . till ombudsmän och riksrevisorerna I samband med att kom till inrättades en särskild nämnd, till ombudsmän och riksrevisorerna5, för fastställande av riksrevisorns lön och vissa andra anställningsförmåner. Nämnden är en myndighet under . Nämndens arbete regleras i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna. Av lagen framgår att nämnden bestämmer det belopp som ska betalas till en riksrevisor samt om avgångsersättning och övriga anställningsförmåner (1 §). Lagen innehåller i övrigt regler om nämndens sekreterare, ärendenas handläggning, 2001/02:190 s. 113, 2017/18:URF 2 s. 66. 2019/20:RS5 föreslås ett namnbyte i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna så att ordet ”riksrevisorerna” byts ut mot ”riksrevisorn” för att återspegla ändringen av antalet riksrevisorer. 4 BAKGRUND – RIKSREVISORERNAS UPPDRAG, STÄLLNING OCH VILLKOR förbud mot överklagande av nämndens beslut samt om hur arvodet till nämndens ledamöter fastställs. Det finns inte någon författningsreglering av vad en riksrevisors ställning innebär i fråga om sådana villkor som vanligen följer med en anställning. Vad som ska gälla för en riksrevisor i fråga om lön m.m. knyts dock till de regelverk som hör till den offentliga arbetsrätten. I fråga om de allmänna anställningsvillkoren har nämnden valt att tillämpa det gällande chefsavtalet för och dess myndigheter (RD-RALS 2001), vilket framgår av nämndens protokoll om de enskilda riksrevisorerna. Av detta protokoll framgår vidare att de förordningar som reglerar myndighetschefers avgångsförmåner ska tillämpas i fråga om de enskilda riksrevisorernas villkor. Bestämmelserna som reglerar avgångsförmåner för myndighetschefer under regeringen gäller därmed som utgångspunkt för riksrevisorernas avgångsersättningar. 4.3 Myndighetschefer under regeringen Myndighetschefer anställs av regeringen och svarar inför denna. I förhållande till regeringen är myndighetschefen en arbetstagare, men han eller hon företräder staten som arbetsgivare. Myndighetschefers uppdrag innehåller vissa särdrag som leder till att anställningsvillkoren avviker från vad som i allmänhet gäller på arbetsmarknaden. Chefer som leder myndigheter under regeringen har tidsbegränsade anställningar. Vid en första anställning som myndighetschef är anställningen som huvudregel , men regeringen kan därefter förlänga anställningen vid en och samma myndighet . Regeringen har dock möjlighet att avvika från denna huvudregel. Den enskilda myndighetschefen har ett starkt anställningsskydd för sin tidsbegränsade anställning. Anställningen kan inte sägas upp , vare sig av arbetsgivaren eller arbetstagaren, men det finns inga lagliga hinder mot att anställningen upphör om parterna är överens. Regeringen har också valt att entlediga de myndighetschefer som själva önskat avsluta sin anställning . Regeringen kan erbjuda en myndighetschef en befattning som myndighetschef på en annan myndighet. Myndighetschefen kan då fullfölja sin anställning i den nya befattningen, med motsvarande villkor som tidigare, eller påbörja en ny anställning med helt eller delvis nya villkor. Regeringen kan även förflytta en myndighetschef från en anställning om det är motiverat av organisatoriska skäl eller om regeringen anser att det är nödvändigt av hänsyn till myndighetens bästa (33 § andra stycket lagen [1994:260] om offentlig anställning, förkortad ). Förflyttningen innebär inte att anställningen upphör, utan den består till anställningstidens utgång. För den enskilde innebär förflyttningen att han eller hon skiljs från befattningen på den aktuella myndigheten, men inte från regeringen som arbetsgivare. Vanligtvis förflyttas myndighetschefen till en anställning som generaldirektör i . 4 BAKGRUND – RIKSREVISORERNAS UPPDRAG, STÄLLNING OCH VILLKOR En myndighetschef kan avskedas om vederbörande grovt åsidosatt sina åligganden gentemot arbetsgivaren (32 § andra stycket ).6 Vid anställningstidens utgång får en myndighetschef erbjudas en ny anställ- ning som myndighetschef, men har inte rätt till en fortsatt anställning eller en En myndighetschef som är anställd för en bestämd tid omfattas inte av de trygghetsregler som följer med en tillsvidareanställning. För att skapa ekonomisk trygghet när en anställning som myndighetschef upphör har man därför ansett att det behövs särskilda regler om avgångsförmåner. För myndighetschefer under regeringen omfattar det möjlighet till avgångsförmån i form av inkomstgaranti eller avgångsvederlag. Myndighetschefernas avgångsförmåner regleras i förordning, och det pensionsavtal som är kopplat till förordningen. Bestämmelserna i förordningen gäller som tillägg till och undantag från det gällande pensionsavtalet. Vilken förordning som reglerar den enskilda myndighetschefens villkor regleras genom den chefsförordning som gällde när myndighetschefen tillträdde den första anställningen som myndighetschef, om han eller hon därefter innehaft chefsanställningar i oavbruten följd. De myndighetschefer som tillträder en första anställning som myndighetschef omfattas av reglerna i förordningen (2016:411) om tjänstepension, inkomstgaranti och avgångsvederlag till myndighetschefer (chefsförordning) och det statliga pensionsavtalet PA 16. Enligt chefsförordning kan avgångsförmåner i form av inkomstgaranti eller avgångsvederlag erhållas om vissa angivna förutsättningar är uppfyllda. För att en rätt till inkomstgaranti ska finnas ska en myndighetschef innehaft chefsanställningar oavbrutet under då anställningstiden löper ut samt ha uppnått . Syftet med en inkomstgaranti är att skapa ekonomisk trygghet för den arbetstagare som inte har en ny anställning när anställningen upphör och som befinner sig nära pensionsåldern. Även äldre chefsförordningar föreskriver krav i fråga om ålder och tjänstgöringstid för att en rätt till inkomstgaranti ska gälla. Inkomstgaranti lämnas som längst till arbetstagaren fyller . Rätt till avgångsvederlag vid anställningstidens utgång har en myndighetschef som innehaft en eller flera chefstjänster oavbrutet vid anställningstidens utgång, och som inte har rätt till inkomstgaranti. Motsvarande förutsättningar ställs upp i de äldre chefsförordningarna. Varken enligt chefsförordning eller enligt äldre förordningar finns krav på att en viss ålder ska ha uppnåtts för att rätt till avgångsvederlag ska gälla, eftersom syftet 6 2018/19:URF2 s. 21. 4 BAKGRUND – RIKSREVISORERNAS UPPDRAG, STÄLLNING OCH VILLKOR är att avgångsvederlaget ska skapa ekonomisk trygghet då anställningen avslutas. En gemensam förutsättning för att en rätt till inkomstgaranti eller avgångsvederlag ska finnas är , liksom enligt tidigare chefsförordningar, att myndighetschefen har fullgjort hela anställningstiden. En myndighetschef som lämnar, eller tvingas lämna, anställningen har inte rätt till avgångsförmån, även om han eller hon i en tidigare anställning som myndighetschef fullgjort hela anställningstiden. Den s.k. förflyttningsmöjligheten innebär dock att en myndighetschef i regel kan förflyttas till en ny befattning med motsvarande villkor, t.ex. inom , vilket leder till en rätt till avgångsförmån vid anställningstidens slut. Om en myndighetschef får en befattning som myndighetschef på en annan myndighet kan han eller hon fullfölja anställningen i den nya befattningen eller påbörja en ny anställning. Sedan överenskommelsen om det statliga pensionsavtalet 2003 (PA 03) krävs av statliga tjänsteår för samtliga statligt anställda för att uppnå full tjänstepension. Detta gäller även för myndighetschefer, och oavsett antal år som myndighetschef. De särbestämmelser som tidigare fanns i chefsförordningarna från 1991 och 19957 när det gällde myndighetschefers pensioner är borttagna. De myndighetschefer som omfattas av bestämmelser från tiden kan emellertid ha rätt till full förmån/pension efter tolv statliga tjänsteår som myndighetschef. I takt med att tidigare myndighetschefer uppnår pensionsåldern omfattas allt färre personer av de äldre bestämmelserna. 4.4En riksrevisors avgångsersättning och pensionsförmåner Sedan valt en riksrevisor fattar till ombudsmän och riksrevisorerna beslut om riksrevisorns lön, allmänna anställningsvillkor samt vilka bestämmelser som ska gälla för avgångsersättningar m.m.Nämnden har stor frihet att själv besluta om riksrevisorns villkor. Nämnden har i fråga om de enskilda riksrevisorernas avgångsersättning hu- vudsakligen beslutat att de chefsförordningar som reglerar avgångsförmåner för myndighetschefer under regeringen ska tillämpas på riksrevisorerna. Nämnden har också, i likhet med vad som gäller för myndighetschefer under regeringen, ansett att villkoren från en tidigare chefsanställning även fortsättningsvis ska gälla som riksrevisor. 7Förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m., förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m.