frsrdg · H604NR1 · 2019-03-14 00:00:00 — Samarbetsministrarna gav sin redogörelse över årets arbete, en redogörelse om hållbar utveckling och en om gränshinder och mobilitet. (S) gick in i debatten kring hållbarhetsredogörelsen och kommenterade ansvaret för och utmaningen i att ha en folkligt förankrad klimatpolitik och vikten av samarbete med näringslivet. (S) frågade samarbetsminister om det fanns en manual där de nordiska ländernas departement reflekterar kring och förebygger gränshinder när ny lagstiftning ska genomföras eller befintlig lagstiftning ska göras om eller omarbetas. Utrikesministrarna och försvarsministrarna gav sina respektive redogörelser och på detta följde sedvanligt en utrikespolitisk debatt. Under denna debatt presenterades och debatterades betänkanden över medlemsförslag om inrättande av ett EU- och försvarspolitiskt utskott, ökat nordiskt samarbete i , en kompromiss- och förhandlingslösning för den katalanska krisen som prövar samt om förstärkt nordiskt samarbete kring cyberförsvar. (SD) frågade utrikesministrarna om handelsavtal mellan och de nordiska länderna efter brexit. (MP) lyfte de nordiska ländernas betydelse för många i världen, inte minst när det gäller oppositionella och organisationer runt om som till exempel arbetar för miljö, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Han frågade den norska utrikesministern om den norska regeringens syn på aborträtten. (M) menade att den försämrade säkerhetspolitiska utvecklingen i har fört de nordiska länderna närmare varandra men att det fortfarande finns en djup säkerhetspolitisk splittring inom , mellan EU, Nato och den militära alliansfriheten. (C) lyfte å Mittengruppens vägnar vikten av utrikes- och säkerhetsfrågor och framhöll att de kunde synas mer även i arbete och struktur. 5 70:E SESSION I DEN 30 OKTOBER–1 NOVEMBER 2018 Andra ministerredogörelser handlade om det nordiska digitaliseringssamarbetet, uppföljning av språkdeklarationen och ett ministerrådsförslag om nytt samarbetsprogram för miljö- och klimatsektorn. (SD) kommenterade uppföljningen av språkdeklarationen och lyfte bland annat att i Skolan är ett bra digitalt verktyg för unga. Inom välfärdsområdet presenterades samarbetsprogram inom nordiskt jämställdhetssamarbete 2019–2022, jämställdhetsredogörelsen och en redogörelse om det nordiska hälso- och socialsamarbetet. Under sessionen debatterades och fattades beslut om de medlemsförslag som rådets medlemmar behandlat i presidiet och utskotten. Under rubriken utveckling debatterades betänkanden över medlemsförslag om gemensam nordisk kraft i förhållandet EU och skogspolitiken och ett förslag om röst i förhandlingarna av globala om biodiversitet. Flera svenska ledamöter debatterade kring medlemsförslaget om nordisk kraft i förhållandet EU och skogspolitiken. (M), talesperson för den konservativa gruppen, tackade för det positiva bemötandet av medlemsförslag och talade om skogsnäringen som en viktig näring för landsbygden och för omställningen till grön ekonomi. (KD) talade om hur viktig skogsindustrin är för de nordiska länderna, i alla fall för delar av dem. tog upp att de nordiska länderna måste ställa om från fossilt till ickefossilt och att skogen är en resurs som måste brukas. Inom området kultur debatterades en utredning över möjligheterna för att etablera ett nordiskt doktorandprogram och om svanmärkning för mat, hantverk och design. Vidare diskuterades ett betänkande över medlemsförslag om nordisk konsekvensbedömning i EU-lagstiftningsprocesserna och om att grunda nationella rådgivningskommittéer för gränshinderfrågor i de nordiska länderna. Bland andra (S) och (C) förespråkade att övriga nordiska länder ska ta efter och införa liknande rådgivningskommittéer. På arbetsmarknadsområdet handlade det om ett betänkande över medlemsförslag om goda arbetsvillkor inom sjöfarten och om gemensam nordisk luftfartspolitik. (S), talesperson för den socialdemokratiska gruppen, kommenterade att har stora bekymmer inom vissa branscher när det gäller social dumpning, bland annat inom sjöfarten. (M) lyfte behovet av gemensamma spelregler, jämlik konkurrens och bra förutsättningar. (V) dryftade att förslaget är positivt och kan komma att stärka rättigheterna och minska den sociala och ekonomiska dumpningen inom sjöfarten. Han påpekade att det gäller att föra samma politik i de nationella parlamenten och inte bara i talarstolen i . 5 70:E SESSION I DEN 30 OKTOBER–1 NOVEMBER 2018 (S) debatterade, för den socialdemokratiska gruppen, om vikten av flygsäkerhet i , rättvisa villkor för piloter och kabinpersonal, men också om att det är bra att det finns en sund konkurrens inom luftfarten och att det har satt en ny prägel på såväl den nordiska och den europeiska luftfarten som den globala. Inom välfärdsområdet diskuterades betänkanden om medlemsförslag om likalönecertifikat, ökat samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen och obligatorisk medling vid separation. (L), talesperson för Mit- tengruppen, lyfte det gångna årets dominans av metoo-rörelsen och menade att det är av vikt att lyfta mansrollen i jämställdhetsarbetet. Teimouri att lika lön à la är värt en diskussion i hela för att se till att det blir en bättre karriärutveckling bland kvinnor och att större åtgärder behövs för att inkludera utrikes födda kvinnor i arbetslivet. beredande beslutade så vid sessionen i att rådet har fem officiella språk: danska, finska, isländska, norska och svenska. beslutsmotiveringarna lyfter fram demokrati och jämlikhet, och understryker särskilt att alla parlamentariker ska ha möjlighet att uttrycka sig både i tal och i skrift på sitt eget språk. I bilaga finns en lista över vilka av rådets medlemsförslag som 2018 myn- nade ut i rekommendationer till och de nordiska reger- Vid sessionen presenterade representanter för de olika politiska grupperna nya medlemsförslag som ska behandlas av rådet via presidiet och utskotten . De handlade bland annat om att förstärka de nordiska miljöfinansieringsinstrumenten att elektrifiera (den socialdemokratiska gruppen), nordiskt polisiärt samarbete mot cyberbrottslighet och inom forensiskt arbete (Konservativa gruppen), att tillåta sexuella minoriteter att donera blod (Nordisk grön vänster), nordisk krisberedskap (Nordisk frihet) och förstärkt civilrättsligt samarbete (Mittengruppen). Vid sessionens sista dag valdes (M) till rådets president och (S) till rådets vicepresident . (M), tackade det norska ordförandeskapet för ett väl genomfört år och presenterade därefter det svenska ordförandeskapsprogrammet. Programmet för det svenska ordförandeskapet i 2019 har rubriken var dag – demokrati och folklig förankring, och med detta program vill vi lyfta demokratins betydelse för våra samhällen med betoning på fyra områden: jämställdhet, digitalisering, gränshinder och klimat. Svenska delegationens ordförandeskapsprogram lyfter fram betydelsen av demokrati i och det 5 70:E SESSION I DEN 30 OKTOBER–1 NOVEMBER 2018 breda folkliga samarbetet genom att sätta fokus på dagsaktuella frågor där ländernas samarbete ger mer än om vi agerar varje land för sig, vilket ger nordisk nytta. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, om erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och om att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. För att uppnå kontinuitet och relevans i det nordiska samarbetet vill det svenska ordförandeskapet bygga vidare på tidigare ordförandeskapsprogram och fortsätta att diskutera de frågor som är dagsaktuella och som ryms inom presidiets och utskottens agendor. Programmet ska på det sättet få plats inom befintlig verksamhet och ge fortsatt legitimitet för ett nordiskt samarbete i tiden. statsminister presenterade vid sessionen ordförandeskapsprogram för 2019. Ordförandeskapsprogrammet kommer att prioritera tre områden. Den första prioriteringen är fokus på de unga i de nordiska länderna genom att främja nordiska projekt som främjar demokratisk utbildning, kulturellt samarbete mellan unga artister och ungdomars mentala hälsa genom att undersöka barnets första . Den andra prioriteringen är hållbar turism i . Målet är att skapa en balans mellan tillväxt och skydd för turismen till de lättbefolkade men sårbara naturpärlorna. Den tredje fokuspunkten i ordförandeskap är havet, som skräpas ned av plast och blir surare på grund av klimatförändring. För fullständigt protokoll från se sessionen, . Nordiska rådets priser i kategorierna litteratur, barn- och ungdomslitteratur, film, miljö samt musik utdelas en gång , i samband med sessionen och vid en nordisk gala som även tv-sänds i de nordiska public service-kanalerna. Av priserna är litteraturpriset, som instiftades 1962, det äldsta och barn- och ungdomslitteraturpriset, som instiftades 2013, det yngsta. Nomineringsproceduren och bedömningskommittéernas sammansättning skiljer sig åt för priserna. Följande personer mottog årets priser: •Nordiska rådets litteraturpris: den isländska författaren för romanen ) •Nordiska rådets barn- och ungdomslitteraturpris: den färöiske författaren för bilderboken ) •Nordiska rådets filmpris: Kona fer í stríð (Woman at War) av den isländske regissören, manusförfattaren och producenten tillsammans med manusförfattare och producenterna 5 70:E SESSION I DEN 30 OKTOBER–1 NOVEMBER 2018 •Nordiska rådets miljöpris: Per , Pâviârak och mottog på vägnar av i Attu vid priset för sin insats för att dokumentera havsmiljön och förslag på sätt att förvalta den •Nordiska rådets musikpris: den norska kompositören för verket Muohta. För mer information om priserna, se det/nordiska-raadets priser. presidium bereder övergripande politiska frågor och har ansvar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av verksamhet samt för att denna samordnas med arbetet i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad och kan då fatta beslut i dess ställe. presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vice president och högst 15 andra av valda medlemmar. Varje land och varje partigrupp ska vara representerade i presidiet. Presidiets medlemmar väljs av plenarförsamlingen. Svenska medlemmar av presidiet var fram till valet (M), (S) och (KD). Efter riksdagsvalet valdes ny svensk delegation, och nya svenska ledamöter i presidiet blev då (M), (S) och (C). Enligt den rotationsordning som tillämpas hade ordförandeskapet för 2018. Vid den 69:e sessionen i valdes (H) till president och (A) till vice president för 2018. Samarbetet med olika aktörer i närområden inleddes i mitten av 1990- talet och har hög prioritet. Samarbetet har vuxit , vad gäller både samarbetspartner och antal politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer genom ömsesidiga inbjudningar till seminarier och sessioner samt i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns för Arktis-, Barents- och Östersjöområdena, vilka behandlas i avsnitt 8–10. internationella strategi –2022 identifierar teman där kan bidra till att göra skillnad. Strategin innebär också en strängare prioritering av internationella arbete. För har framför allt kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och och de tre baltiska parlamentens församlingen varit av särskild vikt. Presidierna i de båda organisationerna träffas för att diskutera arbetsplaner och samarbete . Därutöver är det samarbetena med CPAR i och BSPC i som betonas tillsammans med det fortsatta samarbetet med . Det finns en strävan i att förtydliga kontakterna med och de nordiska Europaparlamentarikerna. När representanter för rådet besökt har man bland annat diskuterat utrikes- och säkerhetsfrågor, Östersjöfrågor och antibiotikaresistens. öppnat ett kontor i och anställt en medarbetare som rådgivare i EU- Hon är rådets första medarbetare i i med upp- gift att skapa nätverk som är väsentliga för samarbetet mellan Tjänsten är en tidsbegränsad projektanställning med möjlighet till förlängning . tern aktör utvärdera utfallet, och presidiet och rådet ska diskutera det fortsatta arbetet och Brysselkontorets framtid. Presidiet upprätthåller kontakterna och samarbetet med , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära . kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta arbeta med ryska parlamentsle- damöter, men efter utvecklingen i och framåt begränsas antalet fasta årliga evenemang och i stället tittar man på andra alternativ för Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontak- ter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. genomfördes dock inte det sedvanliga årliga mötet med ryska parlamen- Samarbetet med Västnorden och grannländer mot väst är också Dessa områden har en helt unik natur som de mil- jömässigt är ytterst sårbara i av snabba klimatförändringar. rådet har observatörsstatus till (, och Grön- land), och presidiets rapportör var fram till riksdagsvalet (S). Presidiet tog utgångspunkt för sitt arbete i det norska ordförandeskapsprogrammets prioriterade områden: hälsoteknologi och patientsäkerhet, utbildning och integration, hav och havsresurser samt det nordiska försvarssamarbetet. De ärenden som upptog mest tid under arbetsåret var språk i , samhällssäkerhet och beredskap, budget för och samt utvärdering av Nordiska rådets priser och prisutdelning. Presidiet har fortsatt att behandla medlemsförslag om godkännande av alla de nordiska ländernas nationalspråk som officiella arbetsspråk i . Vid sessionen i beslöt parlamentarikerna att skjuta fram beslutet om officiella arbetsspråk till sessionen i . Man enades dock om ett kompromissförslag som förbättrade finskans och isländskans ställning inom det nordiska samarbetet betydligt. Enligt kompromissbeslutet har alla rådets medlemmar möjlighet att lämna in ett medlemsförslag på sitt eget språk, och protokoll på skandinaviska översätts i fortsättningen till finska och isländska. sekretariat fick i uppdrag att utreda vilka möjligheter som finns att förenkla och skynda på arbetsgången med hänsyn till mötesmaterial och mötesstruktur i . Presidiet behandlade ärendet . beredande beslutade så vid sessionen i att rådet har fem officiella språk: danska, finska, isländska, norska och svenska. I beslutsmotiveringarna lyfter fram demokrati och jämlikhet, och understryker särskilt att alla parlamentariker ska ha möjlighet att uttrycka sig både i tal och i skrift på sitt eget språk. Också i arbetsordningen definieras alla språken som likvärdiga, men de finländska och isländska ledamöterna har upplevt situationen som orättvis. Behovet av tolkning har ökat betydligt , vilket medför en kontinuerlig kostnadsökning. I rådets beslut konstateras att de budgetmässiga konsekvenserna av nyordningen ytterligare behöver förtydligas, vilket gör att förändringen kan träda i kraft först . Som en del av förberedelserna vill rådet också utreda om man kunde ta i bruk distanstolkning, och på det sättet eventuellt få ned utgifterna. Arbetsspråken inom sekretariat kommer också i fortsättningen att vara danska, norska och svenska, men rådet slår fast att det alltid bör finnas personal inom sekretariatet som har grundliga kunskaper också i isländska och finska. Presidiet har börjat behandla medlemsförslag om nordiskt energisamarbete, försörjningssäkerhet och krisberedskap. Presidiet har konstaterat att detta ärende har likheter med tidigare behandlat ärende om totalförsvar och kris- och försörjningsplanering, vars rekommendation svarat att man delvis uppfyllt. Därför beslutade presidiet att etablera en arbetsgrupp inom sig som får i uppgift att titta både på det nya förslaget och på ministerrådets svar på rekommendationen och lämna förslag till presidiet inför beslut om betänkande. I gruppen sitter en representant per partigrupp. (C) deltar för Mittengruppen. Presidiet har tagit del av och diskuterat pågående utvärdering av Nordiska rådets priser och prisutdelning. ska beslut fattas om eventuella förändringar . Processen kring nomineringar och offentliggörande samt formatet för prisutdelningen var något nedtonad. Till följd av mångåriga diskussioner i både och , ett antal medlemsförslag samt efter en idé från den norska delegationen beslutade presidium 2012 att man vid den 65:e sessionen i skulle prova en ny modell för prisutdelningen. Samtliga nominerade skulle bjudas in och vinnarna avslöjas vid en tv-sänd prisutdelning. Det nya formatet har betydligt ökat arbetsmängd och kostnader, främst för de nationella parlamenten. Då alla fem länder anordnat prisutdelning i samband med sessionen skulle detta nya koncept utvärderas. Den processen är nu pågående. Frågor presidiet diskuterat handlade bland annat om organisationen, finansieringen, arbetsmetoder, samarbete och kommunikation. Den svenska delegationen efterfrågade i ett brev till rådsdirektör kompletterande information om processen och menade att de personella och ekonomiska faktorerna ska belysas vid en utvärdering och att de nationella parlamenten och deras delegationer ska delta och intervjuas i utvärderingen. Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik bidrar med en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Presidiet möter i samband med sessionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. Försvarsfrågor stod även 2018 högt uppe på dagordningen i . Den fortsatt spända situationen i har bidragit till detta. En första rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet i regi hölls i . Erfarenheterna från rundabordssamtalet visade på att det var en lyckad form för att åstadkomma en levande och konstruktiv dialog om frågorna, och det beslutades bli årligt återkommande i landet som har ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet Nordefco. Eftersom hade ordförandeskapet 2018 arrangerade och den norska delegationen ett rundabordssamtal med temat Cybersäkerhet och hybridkrig. försvarsminister inledde med att presentera de norska ordförandeskapsprioriteringarna och Nordefcos nya vision. Budget för det nordiska samarbetet 2018 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till . beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Budgeten för det nordiska samarbetet 2018 låg kvar nivå. Presidiet och partigruppernas budgetordförande har i förhandlingarna med rekommenderat ändringar i budgetförslaget vilka till stor del har tillmötesgåtts. egen budget uppgick till , och uppgår den till . betalade av kostnaden . Rådsdirektören har , på presidiets uppdrag, skrivit brev till de nationella parlamentens talman och efterfrågat att budgeten ska pris- och löneomräknas. Enligt rådande ordning i äskar delegationen medel för sin verksamhet kommande år, och brevet är en del av underlaget för beräkningen. 7 Utskotten och kontrollkommittén Utskottet för ett hållbart Utskottet för ett hållbart arbetar med frågor som rör miljö- och naturskydd, klimat, hållbart användande av naturresurser, jord- och skogsbruk, fiskeriförvaltning och sjöfart. Även livsmedelsfrågor, konsumentskydd, atomsäkerhet och biologisk mångfald behandlas i utskottet. Svenska medlemmar i utskottet var fram till riksdagsvalet (S), (M), (SD), (MP) och (L). Efter valet fick den svenska delegationen nya medlemmar. Därefter ingick (S), (M), (SD) och (MP) i utskottet. (L) var utskottets ordförande fram till riksdagsvalet . Utskottet har haft fem möten. hade utskottet valt att primärt arbeta med frågor om klimat, sjöfartssäkerhet och reducering av plastavfall och mikroplaster samt införlivandet av FN:s hållbarhetsmål. Utskottet har även arbetat med uppföljningen av det norska ordförandeskapsprogrammet, skogspolitik och biodiversitet. (M) utsågs till rapportör för uppföljningen av frågan om pant i , (S) utsågs till rapportör för frågor om transportpolitik och (MP) var rapportör i frågan om klimatpolitik samt i frågan om hållbar rörlighet. Utskottet har fått besök av ett stort antal externa gäster, sakkunniga och experter som har gett information om särskilda sakfrågor. har utskottet bland annat träffat representanter från Nordiska utvecklingsfonden (NDF), fiskeindustrin, center för turismforskning, och konsulter som arbetar med framtidens jordbruk. Årets sommarmöte hölls i i och fokuserade på frågor kring havet, arktisk turism, plastavfall och hållbar konsumtion. Under sommarmötet besökte utskottet bland annat . Utskottet tog även del av presentationer av representanter för universitet i och turistdestinationen Lyngenfjord om den ökade turismen i regionen och dess effekter på klimatet och industrier. Vid sommarmötet hölls även en rundabordskonferens om hållbar konsumtion. Som brukligt höll utskottet ett samrådsmöte med de nordiska miljöministrarna i samband med höstsessionen i . Vid mötet avhandlades bland annat frågor om hur kan bli bättre på att hitta lösningar som kopplar samman klimat och biodiversitet. Därtill diskuterades gemensamma satsningar för att uppnå ett ambitiöst globalt om biodiversitet. Utskottet tog även upp frågan om mikroplast i dricksvatten och ställde sig frågande till 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN varför ministrarna inte valt att ställa sig bakom förslaget till gemensamma in- satser och forskning i fråga om detta. Utskottet har behandlat ett ministerrådsförslag om nytt samarbetsprogram för miljö- och klimatsektorn för perioden –2024. Samarbetsprogrammet pekar på vikten av samarbete för att möta de allt fler och allt svårare utmaningar som klimatet står inför. Programmet fokuserar även på hållbar utveckling, gemensamma satsningar för att driva på ambitiösa internationella miljö- och klimatavtal och påskyndande av omställningen till en cirkulär ekonomi. Samarbetsprogrammet innehåller 72 prioriteringar och är indelat i följande fem temaområden: • klimat och luft • kemikalier – miljö och hälsa • hav och kust. Vid utskottets behandling av förslaget konstaterades att utskottet var mycket nöjt med ministerrådets ambitionsnivå. Utskottet framhöll dock en önskan om större vikt på arbetet med kemikalier samt uppföljning av rapporten från , tidigare norsk klimat- och miljöminister, som presenterades . Utskottet hade 17 konkreta ändringsförslag (rek. 18/2018/hållbart). I samband med januarimötet i ordnade utskottet en rundabordskonferens på temat Klok klimatpolitik för grönare transport. Konferensen anordnades som en uppföljning på rundabordskonferensen som hölls i . Vid konferensen diskuterades grön omställning ur dels ett nordiskt perspektiv och dels ett EU-perspektiv. (L) var moderator för seminariet och (MP) deltog i panelsamtalet. Som uppföljning på rundabordskonferensen skickade utskottet ett brev till miljö- och klimatministrarna med synpunkter på bland annat koldioxidkrav för lätta bilar, gemensamma satsningar för att höja den internationella ambitionsnivån och gemensamma satsningar för hållbart biobränsle. beslutade utskottet att tillsammans med utskottet för tillväxt och utveckling ta fram ett positionspapper om kommissionens förslag om ren mobilitet som presenterades . (M), utskottets rapportör för hållbar mobilitet, tog tillsammans med rapportören för transportfrågor i utskottet för tillväxt och utveckling fram ett förslag till positionspapper som antogs av de båda utskotten. Positionspapperet innehöll bland annat förslag om nya utsläppsmål med en minskning till till 2030 och förslag om ökad öppenhet för konsumenter. Positionspapperet sändes därefter till nordiska Europaparlamentariker inför parlamentets ställningstagande till kommissionens förslag. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN I samband med COP 24 2018 i i arrangerade ett internt nordiskt möte mellan medlemmar av parlament i och parlamentariker från , , och . hade en heldag i den nordiska paviljongen med fem olika sidoevenemang.