frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — Ett av JO:s övergripande mål för verksamheten är att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannain- stitutioner. För att nå målet ska JO i största möjliga utsträckning ta emot personer och delegationer som önskar besöka JO för information om verksamheten. Därut- över ska JO delta i internationella sammanhang och informera om verksamhe- ten. JO ska också utbyta kunskaper och erfarenheter med, och stödja, utländska ombudsmannainstitutioner. I arbetet mot det målet har JO under verksamhetsåret genomfört bl.a. föl- jande aktiviteter. JO har tagit emot 26 besök. Ett av besöken, initierat av svenska Civil Rights Defenders, bestod av en grupp specialister från och som ar- betar med att förbättra situationen för frihetsberövade i sina hemländer. Grup- pen var intresserad av att få information om Opcat-enhetens och JO:s arbete på detta område. Ett annat besök, från och , genomfördes inom ra- men för att stärka yttrandefriheten i världen. Vidare besöktes JO av riksrevi- sionen i , the . Den samar- betar med svenska . Vid besöket diskuterades bl.a. Slutligen kan nämnas att JO även detta verksam- hetsår tagit emot ett flertal besök från . Justitieombudsmännen och tjänstemän hos JO har aktivt deltagit i utländska konferenser och seminarier. Bland annat deltog chefsJO , JO , JO Tho- mas , kanslichefen och internationella samordnaren i Nordiska ombudsmannamötet i , . På mötet behandlades frågor om ombudsmannens behö- righet, förslag till rekommendationer om ombudsman- nainstitutioner (Principles on the protection and promotion of the Ombudsman institution), barn och unga som parter i förvaltningsärenden och i klagomål hos ombudsmannen, EU:s dataskyddsförordning (GDPR), övergången från manu- ell till digital förvaltning och hur ombudsmannainstitutionerna ska möta det ökande antalet klagomål. Vidare kan nämnas att chefsJO och byråchef deltog i en workshop om utredningar på ombuds- mannens eget initiativ, anordnad av () och ombudsmannen på i , . Slutligen deltog kanslichef och internationella samordna- ren i Nordiskt administrativt möte anord- nat av ombudsman i , . Vid mötet diskutera- des olika administrativa frågor av gemensamt intresse för de nordiska länderna, t.ex. frågor om GDPR, automatiserad registrering, ärendehantering, mål- och resultatstyrning och kompetensutveckling. Parallellt med detta möte träffades också de nordiska kommunikatörerna och informatörerna. Från JO deltog i det mötet informationsansvarige . 2 0 1 9 /2 0 J O1 T I L L R I K S D A G E N 6 Sammanställning över bilagor Bilaga 1 innehåller ärendestatistiken för verksamhetsåret. Bilaga 2 innehåller en förteckning över besvarade lagstiftningsremisser. Bilaga 3 innefattar redovisning av dels framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen, dels åtal, anmälningar för vidta- gande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av ärenden till annan myndig- het. I bilaga 4 redovisas inspektioner och myndighetsbesök, samråd med riksda- gens konstitutionsutskott samt justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom . Bilaga 5 innehåller en redovisning av JO:s internationella samarbete. Instruktionen i aktuell lydelse finns som bilaga 6. Arbetsordningen i aktuell lydelse finns som bilaga 7. En redogörelse för personalorganisationen under verksamhetsåret finns i bi- laga 8. Bilaga 9 innehåller register. 2 0 1 9 /2 0 J O1 Arbetsförmedlingen brast i sin serviceskyldighet när den underlät att informera en enskild om att myndighetens klassificering kunde påverka rätten till ersättning från annan myndighet (Dnr 3409-2017) Beslutet i korthet: I beslutet behandlas frågan om vilken serviceskyldighet Arbetsförmedlingen kan anses ha i de fall en enskild skriver in sig hos myn- digheten i syfte att skydda sin sjukpenninggrundande inkomst, SGI. När en enskild skriver in sig hos Arbetsförmedlingen registrerar myndig- heten den enskilde i en viss kategori. Registreringen görs bl.a. för att ge underlag för matchning mellan arbetssökande och lediga platser. Ärenden om beräkning av SGI handläggs av . Enligt bestämmelsen i 26 kap. 13 § första stycket socialförsäkringsbalken, SFB, gäller SGI-skydd under tid då den försäkrade står till arbetsmarknadens för- fogande. Enligt 3 § förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst omfattar SGI- skyddet även en försäkrad som, utan att vara formellt arbetslös, på grund av hälsoskäl inte kan återgå i arbete hos sin arbetsgivare. Detta gäller förutsatt att den försäkrade är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som motsvarar den fastställda SGI:n samt aktivt söker arbete och är anmäld hos Arbetsförmedlingen. Det är som prövar den försäkrades arbetsförmåga vid bedömningen av SGI. När utreder en enskilds SGI och ska bedöma om den enskilde varit aktivt arbetssökande kan myndigheten behöva ta del av Arbetsförmedlingens kategorisering av arbetssökande. Även om inte är formellt bunden av Arbetsförmedling- ens kategorisering hänger Arbetsförmedlingens åtgärder vid inskrivning och kategorisering av arbetssökande samman med beräk- ning av SGI. I beslutet konstaterar JO att när olika regelsystem på detta sätt hänger samman men hanteras av olika myndigheter ställer det större krav än annars på de ansvariga myndigheterna att se till att enskilda får hjälp med att ta till vara sina intressen. Detta bör särskilt gälla i de fall när en myndighets beslut eller åtgärd kan få direkt eller indirekt betydelse för vad en annan myndighet beslutar om den enskilde. Detta är viktigt inte minst i ärenden som gäller rätten till vissa ersättningar. I beslutet slår JO fast att Arbetsförmedlingen borde ha informerat en en- skild om myndighetens kategorisering av olika sökandekategorier och att andra förmåner, ersättningar och stöd som andra myndigheter beslutar om kan komma att påverkas av kategoriseringen. JO kritiserar Arbetsför- medlingen för att ha brustit i sin serviceskyldighet. 2 0 1 9 /2 0 J O1 AR B E T S M A R K N A D AAvar –sjukskriven på heltid och fick med anledning av det sjukpenning från . började hon arbeta deltid. beslutade att avslå AA:s ansökan om sjukpenning, och kassan hänvisade henne till för att skydda sin sjukpenninggrundande inkomst, SGI. AA skrev därefter in sig hos Arbetsförmedlingen och var även på ett inskriv- ningsmöte hos myndigheten . Utifrån vad som kom fram vid mötet registrerade Arbetsförmedlingen AA i en viss sökandekategori. AA ansökte därefter på nytt om sjukpenning, och beslu- tade att retroaktivt godkänna hennes ansökan från om att få halv sjukpenning. utredde därefter AA:s SGI igen och kom då fram till att hennes SGI inte var skyddad. fattade även beslut om återbetalningsskyldighet för AA. Beslutet om ändring av AA:s SGI togs av efter det att myndigheten tagit del av uppgifter från Arbetsförmedlingen, närmare bestämt Arbetsförmedlingens re- gistrering av AA i en viss sökandekategori. I en anmälan till JO klagade på Arbetsförmedlingen och uppgav i huvudsak följande. Efter det att avslog hennes ansökan om sjukpenning uppmanade myndigheten henne att skriva in sig vid Arbetsför- medlingen för att hennes SGI skulle vara skyddad. Efter inskrivningssamtalet hörde AA inte av Arbetsförmedlingen, och hon utgick då från att hennes SGI var skyddad. Hon fick ingen information av Arbetsför- medlingen om vilken kategori hon hade placerats i. Hon informerades inte hel- ler om konsekvenserna av kategoriseringen och att den kunde leda till att andra förmåner, t.ex. hennes SGI, påverkades. hade förkla- rat för henne vad som krävdes av henne för att hon skulle bli placerad i ”rätt” kategori för att skydda sin SGI hade hon gjort allt för att bli placerad i den kategorin. Efter att ha hämtat in vissa handlingar från Arbetsförmedlingen begärde JO att myndigheten skulle yttra sig över AA:s anmälan. Arbetsförmedlingen uppgav i sitt remissvar i huvudsak följande (bilagorna här utelämnade). Vid inskrivning hos Arbetsförmedlingen ska arbetsförmedlaren säkerställa att den arbetssökande registreras i rätt sökandekategori. Koden ska mot- svara den arbetssökandes faktiska situation vad gäller möjlighet att söka och ta ett arbete. Rätt använda sökandekategorier ger underlag för match- ning mellan lediga platser och arbetssökande. AR B E T S M A R K N A D 2019/20 JO1 Vid valet av sökandekategori utgår Arbetsförmedlingen från en bedöm- ning av sökandens aktuella situation. Detta beskrivs i Arbetsförmedlingens interna handläggarstöd, AFHS 63/2011 Sökandekategorier och i Fallbe- skrivningar — tillämpning av sökandekategorier 11 och 14. Se bilaga 1 och 2. I handläggarstödet beskrivs vilken information som ska lämnas till sökanden och när. En arbetssökande som registreras i sökandekategori 14 Arbetssökande med förhinder informeras alltid om att noteringen kan påverka rätten till förmåner, ersättningar och stöd som andra myndigheter beslutar om. Ar- betssökande med förhinder informeras också om att för dem som får eller begär arbetslöshetsersättning skickas ett meddelande automatiskt till ar- betslöshetskassan. Detta beskrivs i avsnitt 2 i ovan nämnda handläggarstöd, se bilaga 1. Arbetsförmedlingen är måna om att myndigheten ska lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myn- dighetens verksamhetsområde i enlighet med bestämmelserna i bland annat förvaltningslagen. Om en enskild kontaktar Arbetsförmedlingen ska hen därmed, när det gäller frågor inom vårt område, ges den hjälp han eller hon behöver för att kunna ta till vara sin rätt. Serviceskyldigheten inom Arbetsförmedlingens område är inte obegränsad, utan myndigheten avgör efter en lämplighets- bedömning, i vilken utsträckning hjälp ska ges. Hjälpen ska lämnas i den mån som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Arbetsförmedlingens anställda ska dock inte svara på frågor eller infor- mera om andra myndigheters regler. Om enskilda eller andra ställer frågor om t.ex. regelverk ska Arbetsförmedlingen därför hän- visa dem till . Detta är viktigt bland annat mot bakgrund av eventuell skadeståndsskyldighet för Arbetsförmedlingen om en anställd lämnar felaktig information till en enskild. När det gäller arbetssökande som registreras i sökandekategori 14 Ar- betssökande med förhinder ska de allmänt informeras om att noteringen kan påverka rätten till förmåner, ersättningar och stöd som andra myndigheter beslutar om. Om de har närmare frågor angående detta ska de hänvisas vi- dare till aktuella myndigheter. AAuppgav vid planeringssamtalet att hon arbetade , var för till- fället förhindrad , men hon hade för avsikt att gå upp i arbetstid. AA var inte arbetssökande och uppgav att hon hade anställning i önskad omfattning. Mot bakgrund av dessa uppgifter gjorde arbetsför- medlaren bedömningen att hon skulle registreras i sökandekategori 41 Om- bytessökande. Arbetsförmedlingens bedömning att registreringen i denna sökandekategori var korrekt då AA inte hade för avsikt att söka arbete utan istället gå upp . IArbetsförmedlingens interna handläggarstöd ska arbetsförmedlaren vid registrering av sökandekategori 14, informera sökanden att registre- ringen kan påverka rätten till förmåner, ersättningar och stöd som andra myndigheter beslutar om. För sökandekategori 41 saknas motsvarande ex- plicita informationsinstruktion i handläggarstödet. Av Arbetsförmedlingens dokumentation framgår inte att AA fick någon information om att registreringen i sökandekategori 41 kunde komma att tolkas hos och därmed påverka rätten till förmåner, er- sättningar och stöd som kassan beslutar om. 2 0 1 9 /2 0 J O1 AR B E T S M A R K N A D Arbetsförmedlingens bedömning är dock att det ligger utanför myndig- hetens serviceskyldighet att informera om vad som krävs för att en sökan- des SGI inte ska påverkas negativt eftersom det inte är vi, utan Försäkrings- kassan, som prövar rätten till SGI. Arbetsförmedlingen anser att den situation som uppstått för AA är mycket olycklig. Med anledning av anmälan till JO kommer vi att se över handläggarstödet och de fallbeskrivningar som är kopplade till sökandeka- tegorierna för att se vad som bör och kan förbättras. AA kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: Enligt den bestämmelse om myndigheters serviceskyldighet som gällde vid tid- punkten för Arbetsförmedlingens handläggning (4 § förvaltningslagen [1986:223]) ska en myndighet lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den en- skildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Frågor från enskilda ska besvaras . En motsvarande bestämmelse finns i 6 § förvalt- ningslagen (2017:900), som har ersatt lag. Anmälan, och de kompletteringar som därefter kommit in, innehåller flera olika klagomål på Arbetsförmedlingen. Jag har valt att rikta in min granskning på frågan om vilken serviceskyldighet Arbetsförmedlingen kan anses ha i ett fall när en enskild skriver in sig hos myndigheten i syfte att skydda sin SGI. Ärenden om beräkning av SGI handläggs enligt 23 kap. 5 § socialförsäk- ringsbalken, SFB, av . Enligt bestämmelsen i 26 kap. 13 § första stycket 2 SFB gäller SGI-skydd under tid då den försäkrade står till ar- betsmarknadens förfogande. Vilka försäkrade som kan skydda sin SGI genom att på detta sätt stå till arbetsmarknadens förfogande regleras i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenning- grundande inkomst. SGI-skyddet omfattar genom bestämmelserna i förord- ningen även en försäkrad som, utan att vara formellt arbetslös, på grund av hälsoskäl inte kan återgå i arbete hos sin arbetsgivare. Detta gäller förutsatt att den försäkrade är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som motsvarar den SGI som fastställt samt aktivt söker arbete och är an- mäld hos Arbetsförmedlingen (se 3 § förordningen). Skyddet enligt bestäm- melsen riktar sig till en försäkrad som inte har rätt till sjukpenning efter pröv- ning enligt 27 kap. SFB, därför att har bedömt att den försäk- rade kan ta ett annat arbete på arbetsmarknaden (se prop. 2007/08:136 s. 89 f.). Det är som prövar den försäkrades arbetsförmåga vid be- dömningen av SGI. Arbetsförmedlingen registrerar å sin sida arbetssökande i olika kategorier. Detta görs enligt Arbetsförmedlingen bl.a. för att ge underlag för matchning mellan arbetssökande och lediga platser. När utreder en enskilds SGI och ska bedöma om den enskilde varit aktivt arbets- AR B E T S M A R K N A D 2019/20 JO1 sökande kan myndigheten behöva ta del av Arbetsförmedlingens kategorise- ring av arbetssökande (se Vägledning 2004:5). Även om formellt sett inte är bunden av Arbetsförmedlingens katego- risering när myndigheten bedömer en enskilds SGI hänger enligt min mening Arbetsförmedlingens åtgärder vid inskrivning och kategorisering av arbetssö- kande samman med beräkning av SGI. När olika regelsy- stem på detta sätt hänger samman men hanteras av olika myndigheter ställer det större krav än annars på de ansvariga myndigheterna att se till att enskilda får hjälp med att ta till vara sina intressen. Vid min bedömning av Arbetsförmedlingens serviceskyldighet i detta ären- de har jag tagit del av Arbetsförmedlingens handläggarstöd, AFHS 63/2011. Arbetsförmedlingen redogör där för sin syn på frågan hur långt myndighetens serviceskyldighet sträcker sig. Av handläggarstödet framgår följande (s. 4): Det är viktigt att informera den arbetssökande om de konsekvenser olika sökandekategorier kan medföra. En arbetssökande som registreras i sökan- dekategori 14, Arbetssökande med förhinder, ska informeras om att noter- ingen kan påverka rätten till förmåner, ersättningar och stöd som andra myndigheter beslutar om. För den arbetssökande som får eller begär arbets- löshetsersättning innebär det att ett meddelande skickas automatiskt till ar- betslöshetskassa. Dokumentera att den arbetssökande fått denna informa- tion. Arbetsförmedlingen har i sitt svar till JO hänvisat till att myndighetens service- skyldighet, enligt myndighetens bedömning, endast avser frågor som rör myn- dighetens eget verksamhetsområde, och myndigheten har vidare förklarat att dess anställda inte ska svara på frågor eller informera om andra myndigheters regler. Det faktum att Arbetsförmedlingens åtgärder vid inskrivning och kate- gorisering av arbetssökande kan påverka beräkning av SGI innebär, som jag påpekat ovan, att större krav bör kunna ställas på respektive myndighet att lämna den information som den enskilde kan tänkas behöva för att kunna ta till vara sin rätt. Detta bör gälla särskilt i de fall när en myndighets beslut eller åtgärd kan få direkt eller indirekt betydelse för vad en annan myn- dighet beslutar om den enskilde. Detta är viktigt inte minst i ärenden som likt det här fallet gäller rätten till vissa ersättningar. Arbetsförmedlingen har i sitt svar till JO uppgett att det ligger utanför myn- dighetens serviceskyldighet att informera om vad som krävs för att en enskild arbetssökandes SGI inte ska påverkas. Jag vill med anledning av detta poäng- tera att det självfallet inte är Arbetsförmedlingens uppgift att informera en en- skild om reglerna om SGI och hur de tillämpas, utan det ansvaret ligger på . Frågan i det här ärendet handlar i stället om huruvida bör informera en enskild om att myndighetens kategorisering kan komma att påverka rätten till andra förmåner, ersättningar och stöd som andra myndigheter beslutar om för den enskilde. re- gelmässigt lämnade sådan information skulle det förenkla för den enskilde att ta till vara sin rätt. Efter att ha fått informationen från Arbetsförmedlingen skulle den enskilde sedan kunna vända sig till t.ex. för att få ytterligare svar på sina frågor om olika förmåner som hanteras av den myndig- heten. 2 0 1 9 /2 0 J O1 AR B E T S M A R K N A D Arbetsförmedlingens handläggarstöd pekar ut ett antal sökandekategorier där den arbetssökande ska informeras om de konsekvenser som de olika kate- gorierna kan medföra. Utredningen i detta ärende visar dock med tydlighet att även en placering i andra kategorier än de som pekas ut i handläggarstödet kan leda till att andra förmåner påverkas. Det har i min utredning av ärendet inte kommit fram något sakligt motiverat skäl till denna skillnad, och enligt min mening har Arbetsförmedlingen i vart fall utformat sina riktlinjer på ett inkon- I AA:s fall är det uppenbarligen så att registreringen av henne i en viss ka- tegori kommit att påverka bedömning av hennes SGI. hänvisades av till Arbetsförmedlingen, och hon skrev också in sig hos Arbetsförmedlingen för att skydda sin SGI. är det rimligt att då förutsätta att Arbetsförmedlingen informerar henne om myndighetens kategorisering i olika sökandekategorier och att andra förmåner, ersättningar och stöd som andra myndigheter beslutar om kan komma att på- verkas av kategoriseringen. Det skulle sannolikt ha underlättat för AA att förstå hur de olika myndigheternas regelverk hänger ihop och hur hon skulle kunna agera för att ta till vara sin rätt. Jag noterar att Arbetsförmedlingen nu avser att se över handläggarstödet. Arbetsförmedlingen förtjänar likväl kritik för att myndigheten brustit i sin ser- viceskyldighet gentemot AA. En annonskampanj utformad av stred mot regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet (Dnr 8418-2017) Beslutet i korthet: tog fram en annonskampanj där enskilda arbetsgivare beskrev hur de arbetade för att förebygga psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Annonserna fanns till- gängliga på och publicerades även i olika me- dier, bl.a. i form av helsidesannonser i . Med anledning av annonskampanjens utformning beslutade stf JO att i ett särskilt ärende utreda Arbetsmiljö- verkets kampanj. I beslutet konstateras att myndigheters information till allmänheten om- fattas av regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet (objektivitets- principen). Detta innebär att en informationskampanj från en myndighet inte får vinklas till myndighetens eller någon annans fördel. JO betonar vikten av att objektivitetsprincipen iakttas och tas på allvar. Det är nödvändigt ef- tersom principen har stor betydelse från rättssäkerhetssynpunkt och för att allmänheten ska ha förtroende för myndigheterna och deras verksamheter. JO framhåller att annonskampanjen, objektivt sett, inte kan uppfattas på annat sätt än att gör reklam för de arbetsgivare som nämns i annonserna. Detta riskerar att leda till att allmänheten ifrågasätter myndighetens opartiskhet gentemot de arbetsgivare som deltagit i annons- AR B E T S M A R K N A D 2019/20 JO1 kampanjen, vilket i sig är ägnat att rubba den allmänna tilltron till myndig- heten som helhet. I beslutet konstateras att annonskampanjen utformats i strid mot reger- ingsformens krav på saklighet och opartiskhet, och JO kritiserar Arbetsmil- jöverket för detta. hade tagit fram en annons- kampanj där enskilda arbetsgivare beskrev hur de arbetade för att förebygga psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Annonserna fanns tillgängliga på Arbetsmil- jöverkets hemsida och publicerades även i olika medier, bl.a. i form av helsi- desannonser i och . Med anledning av hur annonskampanj utformats, beslu- tade stf JO att utreda myndighetens kam- panj i ett särskilt ärende. uppmanades att yttra sig och lämna en redogörelse för syftet med kampanjen och för myndighetens arbete med att ta fram de aktuella an- nonserna. skulle även yttra sig särskilt över hur annonskam- panjen förhöll sig till 1 kap. 9 § regeringsformen, RF. uppgav i sitt svar till JO i huvudsak följande. Syftet med kampanjen är att fullgöra myndighetens uppdrag Extern kommunikation som kärnverksamhet Enligt 2 § 5 förordningen (2007:913) med instruktion för ska myndigheten "ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde, där små och medel- stora företags behov särskilt ska beaktas". Information är således en av våra kärnverksamheter. I informationsuppdraget ligger kommunikation. Målet är att vår kommunikation ska leda till ökad kunskap, påverka attityder och leda till förändrat beteende. Den ska också stimulera våra målgrupper att ta sitt an- svar och att aktivt delta i arbetsmiljöarbetet. Målgruppernas behov och situation är utgångspunkten när vi utvecklar tjänster och kommunikation. Beskrivande, verkliga, exempel på hur man kan arbeta med våra föreskrifter är en sak vi funnit att målgrupperna efter- frågar. Den externa kommunikationens främsta roll är just att motivera människor att söka kunskap om förebyggande arbetsmiljöarbete. Annon- serna som detta ärende gäller illustrerar ett framåtsyftande och förebyg- gande arbete. Enligt regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016 – 2020 (Skr. 2015/16:80) är psykosocial arbetsmiljö ett av tre prioriterade områden. Där anges bland annat följande. "Det är en framgångsfaktor att arbetsmarknadens parter och staten, utifrån sina respektive roller, bidrar med kunskap och praktiska exempel på hur arbetsplatser med god psyko- 2 0 1 9 /2 0 J O1 AR B E T S M A R K N A D social arbetsmiljö kan skapas. Detta blev en av de viktiga slutsatserna från det kunskapsseminarium om psykosociala arbetsmiljöfrågor som Arbets- marknadsdepartementet anordnade ." Särskilt regeringsuppdrag om kommunikation mot psykisk ohälsa I samband med att föreskrifter (AFS 2015:4) om organisatorisk och social arbetsmiljö trädde i kraft togs en film fram, Utmaningen - en film om den sjuka jobbstressen, som berör den organisa- toriska och sociala arbetsmiljön. fick ytterli- gare medel från regeringen till informationsinsatser mot arbetsrelaterad psykisk ohälsa. Medlen användes till att nylansera filmen , skapa en ny trailer till filmen och ta fram, och sprida, ytterligare två annon- ser med beskrivande exempel (ett fanns ).