frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — I promemorian har polisen listat ca 180 namngivna personer som hade kon- trollerats och fotograferats. av fallen är också personnumret an- tecknat, liksom medborgarskap och företag. Vidare har angetts om personen är efterlyst. I promemorian anges också att i de fall ett företag angetts i listan har personen haft en s.k. ID06-bricka. Jag kan inte förstå detta på annat sätt än att promemorian innehåller en lista över de som blev föremål för den rutin som uppstod vid kontroll, och att samtliga personer på listan kontrollerades av polisen mot registret över efterlysta personer och fotografe- rades. Den kontroll och fotografering som gjordes tycks därmed ha varit mer långtgående än den kontroll har uppgett att Arbetsmiljöver- ket genomförde. har vidare angett att man fotograferade utländska med- borgare i brottsutredande syfte med stöd av 28 kap. 14 § . Jag har inte utrett om förutsättningar för detta har funnits i de enskilda fallen. Jag noterar dock att det i listan över fotograferade personer också finns ett flertal svenska medborgare. Något skäl för att fotografera dessa personer inom ramen för den angivna brottsutredningen har polisen inte presenterat och inte heller något beslut om en sådan åtgärd. Vidare framgår av yttrande till JO att polisen genom- förde inre utlänningskontroller med stöd av 9 kap. 9 § utlänningslagen vid byggarbetsplatsen. En sådan kontroll innebär att en utlänning är skyldig att på begäran av en polisman överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . En inre utlänningskontroll får göras om det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här i landet eller om det annars finns särskild anledning till kon- troll. Jag ifrågasätter inte att omständigheterna var sådana att det fanns anled- ning att göra inre utlänningskontroller och inte heller att även svenska medbor- gare kan komma att omfattas av en sådan kontroll. När det står klart att den kontrollerade är svensk medborgare kan dock givetvis inga ytterligare utred- ningsåtgärder vidtas inom ramen för kontrollen. Vid en inre utlänningskontroll är den som innehar ett uppehållstillståndskort skyldig att låta en polisman fotografera honom eller henne för kontroll av att fotografiet motsvarar det fotografi som finns sparat i uppehållstillståndskortet (9 kap. 8 b § utlänningslagen). Bestämmelsen ger enligt sin ordalydelse endast stöd för att fotografera utlänningar som har ett uppehållstillståndskort och ger alltså inte stöd för att fotografera samtliga personer som befann sig på arbets- platsen utan närmare kontroll. UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 01 9 /2 0 J O1 Sammanfattningsvis framgår av utredningen att polisen har biträtt vid Ar- betsmiljöverkets tillsyn men också deltagit i kontrollen av personerna på plats dels i brottsutredande syfte, dels i syfte att utreda utländska medborgares rätt att vistas i . Utredningen ger inte någon fullständig bild av vilka åtgär- der som vidtagits för respektive syfte. AA:s anmälan visar att det inte heller för de som berördes av åtgärderna var klart i vilket syfte polisen agerade. Jag vill därför betona vikten av att polisen i en situation som den aktuella håller isär uppgifterna och dokumenterar de åtgärder som vidtas så att det i efterhand går att redogöra för vad man gjort och vilket stöd man haft för det. När det gäller inre utlänningskontroller vill jag också erinra om att det av polisens föreskrifter för sådana kontroller uttryckligen framgår att den som kontrolleras ska informeras om skälen för och syftet med kontrollen (2 § FAP 273-1). Det åligger också anställda vid att, med beaktande av omständigheterna och situationen i övrigt, agera hänsynsfullt och uppträda på ett sätt som inger förtroende (se 10 § polisförordningen och det allmänna rådet till 2 § FAP 273-1). Att förlita sig på att representanter från en annan myndighet informerar om insatsen är inte tillräckligt. Polisens avspärrningar och kvarhållande av personer på platsen Av utredningen framgår att polisen spärrade av byggarbetsplatsen för att hålla kvar de personer som befann sig där. Såvitt jag förstår hämtades även personer som avvek från platsen tillbaka och hölls under särskild uppsikt. På grund av det stora antalet personer på platsen tog kontrollerna än vad man först planerat och man försökte därför prioritera de personer som hade korrekta handlingar. Som jag tidigare konstaterat vidtog polisen åtgärder som handräckande myndighet och gjorde även inre utlänningskontroller vid arbetsplatskontrollen. För dessa uppgifter gäller bl.a. den s.k. befallningsrätten. Om tvång måste till- gripas ska detta ske endast i den form och i den utsträckning som behövs för att det avsedda resultatet ska uppnås. Att hålla kvar en person på en plats för att kunna genomföra en lagreglerad kontroll får normalt sett an- ses vara nödvändigt för att kontrollen över huvud taget ska kunna gå att ge- nomföra. I detta fall rörde det sig dock om ett par hundra personer som skulle kontrolleras, vilket fick till följd att kvarhållandet för ett antal personer inte blev helt kortvarigt. Mot bakgrund av situationen på byggarbetsplatsen fram- står tidsutdräkten som nödvändig och rimlig med hänsyn till ändamålet med kontrollen. Som en följd av de inre utlänningskontrollerna omhändertogs nio personer med stöd av 11 § polislagen. Grunden för omhändertagandet har inte dokumen- terats i samtliga fall, vilket naturligtvis borde ha skett. Såvitt jag förstår av den dokumentation jag tagit del av har polisen bedömt att det funnits skäl för att ta personerna i förvar. Jag har inte underlag för att uttala mig om denna bedöm- ning i de enskilda fallen. Jag går inte heller in på riktigheten av de åtgärder som i vissa fall vidtagits i brottsutredande syfte. 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Det som kommit fram vid min granskning av den arbetsplatskontroll som ge- nomfördes på AA:s arbetsplats illustrerar de svårigheter som kan finnas när flera myndigheter, med olika syften och befogenheter, ska samarbeta i en till- synssituation. Min utredning belyser också de problem som kan uppstå när de poliser som är på platsen ska bistå andra myndigheter och utföra brottsutredande uppgifter och inre utlänningskontroller. har tidigare fört fram att det behövs förändringar i regel- verket som ger polisen möjlighet att inspektera arbetsplatser utan att vara be- roende av samarbeten med andra myndigheter och som ger möjlighet för poli- sen att kontrollera alla som kan antas arbeta på platsen (SOU 2017:93 s. 80 f.). trädde bestämmelser i kraft som ger rätt att inspektera arbetsplatser i syfte att förebygga och motverka att utländsk arbets- kraft som saknar rätt att vistas och arbeta i arbetar här i landet (9 kap. 14–16 §§ utlänningslagen). gäller dock att uppgifter som kommer fram vid en inspektion och iakttagelser som görs kan leda till att polisen gör inre utlänningskontroller av de personer som arbetar där eller vidtar brottsutre- dande åtgärder på platsen (se prop. 2017/18:176 s. 14 f.). Det är min bedömning att de nya bestämmelserna inte minskar risken att polisens tillsynsbefogenheter blandas ihop med det som utgör brottsbekäm- pande arbete och annat polisarbete (se också JO:s remissyttrande , R 33-2017). Mot bakgrund av det som kommit fram förutsätter jag att ser över rutinerna för hur myndigheten ska genomföra ar- betsplatskontroller med stöd av de nya reglerna och för hur man ska dokumen- tera de åtgärder som vidtas i samband med en inspektion så att det i efterhand går att redogöra för vilket rättsligt stöd man haft för respektive åtgärder. Med dessa uttalanden avslutas ärendet. har dröjt drygt med att överlämna ett överklagande till migrationsdomstolen (Dnr 8010-2017) AAansökte om uppehållstillstånd och åberopade skyddsskäl. beslutade att bevilja AA ett tidsbe- gränsat uppehållstillstånd men avslog hans ansökan om statusförklaring enligt 4 kap. utlänningslagen. AA överklagade beslutet. bedömde att överklagandet hade kommit in . AA överklagade verkets beslut att avvisa överklagandet. upphävde Förvaltningsrätten i , migrationsdomstolen, avvisningsbeslutet och angav i domen att det an- kom på att vidta de åtgärder som domen föranledde. Migra- tionsdomstolen skickade domen till . kontaktade BB, som är god man för AA, Migra- tionsverket och frågade vem som hanterade AA:s ärende. UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 0 1 9 /2 0 J O1 skickade handlingarna i ärendet till migrationsdomstolen . I en anmälan till JO uppgav BB att hon och AA:s of- fentliga biträde, trots kontakter med och migrationsdomsto- len , inte fått någon information om den fortsatta han- teringen av AA:s överklagande av verkets beslut om statusförklaring. (generaldirektören ) yttrade sig efter att ha hämtat in upp- gifter från berörda verksamheter och befattningshavare. lämnade följande redogörelse för de uppgifter som verkets avdelning för förvaltningsprocess lämnat: Enligt interna rutiner mellan , avdelningen för förvalt- ningsprocess, och migrationsdomstolarna ska ändringsdomar expedieras i mejl till förvaltningsprocessenheten som ska registrera domen när den inkommer. Migrationsdomstolens dom … inkom till förvalt- ningsprocessenheten med ordinarie post och registrerades i centrala utlänningsdatabas . Det går inte att få fram något om anledningen till att domen registrerades först . Ändringsdomar överlämnas till en teamledare eller processförare för bedömning om domen ska överklagas. Beslut om överklagande ska fattas så fort som möjligt och antecknas på handlingen. Om domen inte ska överklagas skickas den vidare till den enhet som ursprungligen handlade ärendet. Detta innefattar även den aktuella domen. beslutade processförare vid förvaltningsprocessen- heten att inte överklaga domen och dossiern skickades vidare till ansök- ningsenheten för bedömning om beslutet om uppehållstill- stånd skulle omprövas på grund av ändring av praxis och överlämnande till domstol. Berörda handläggare vid förvaltningsprocessenheten minns en- dast att arbetsbelastningen var mycket hög vid det tillfälle som ärendet handlades. Förvaltningsprocessenheten skulle rätteligen skickat domen till den en- het i som fattade beslut i grundärendet. Avdelningen för förvaltningsprocess, kansliet, ska se över rutinen för hur de ska hantera domar framöver när domstol bifallit överklaganden av [beslut av verket att avvisa] för sent inkomna överklaganden för att kunna minska handläggningstiden för ärendena och snabbt vidta de åtgärder som domen föranleder. Uppgifter från , region , redovisades enligt följande: inkom ett överklagande av verkets beslut att avvisa överkla- gandet i ärendet som för sent inkommit. Skrivelsen inkom till ansöknings- enheten i som skickade skrivelsen med överklagandet samt öv- riga handlingar i ärendet till migrationsdomstolen. I och med att skrivelsen med överklagande överlämnats till domstol tog en förvaltningsprocessenhet över den fortsatta handläggningen. Ansök- ningsenheten hade ingen kännedom om ärendet efter överlämnandet av överklagandet till domstol förrän [AA:s gode man BB] kon- 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N De har inte förvarat några handlingar gällande ärendet . Berörd beslutsfattare vid ansökningsenheten har […] i huvudsak uppgett följande. Han blev kontaktad av BB som undrade över vad som hände i ärendet och ville att det skulle utredas vem som var ansvarig. Efter att ha förhört sig om ärendet svarade beslutsfattaren BBden att samtliga handlingar skulle skickas till migrations- domstolen, vilket skedde . redovisade följande bedömning av handläggningen: I utredning framkommer att den aktuella domen inkom till i . I enlighet med avdelningens rutiner ska domen överlämnas till pro- cessförare eller teamledare för att de skyndsamt ska kunna ta ställning till ett överklagande. som inte ska överklagas vidarebefordras till den enhet som handlade den ursprungliga ansökan. fattade förvaltningsprocessenheten beslut om att inte överklaga domen. Domen skulle därefter ha skickats till den enhet som fat- tade grundbeslutet i ansökan för bedömning av omprövning på grund av en praxisändring och överlämnande till domstol. Domen skickades i stället till ansökningsenheten i . Enligt vad som framgår av region utredning fick ansök- ningsenheten kännedom om ärendet när de blev kontaktade av BB i novem- ber 2017 vilket bl.a. föranledde att de skapade en tillfällig dossier och över- lämnade handlingarna till migrationsdomstolen . Av utredning i ärendet framkommer att [en] egentlig hantering av migrationsdomstolens dom påbörjades först sedan BB påtalat detta genom att kontakta ansökningsen- heten i och förhöra sig om handläggningen. Av utredningen framkommer vidare att inte har till- räckliga och tydliga rutiner för handläggningen av ett avgörande där mi- grationsdomstolen bifallit ett överklagande av ett [beslut av verket att av- visa ett] för sent inkommet överklagande i [ett] ärende om uppehållstill- stånd. beklagar att handläggningen av domstolens beslut om ett för sent inkommet överklagande inte skett skyndsamt vilket är nödvän- digt när ett sådant avgörande inkommer till myndigheten, även när det råder hög arbetsbelastning. , avdelningen för förvaltningsprocess, kommer att gå igenom och tydliggöra vilka rutiner som gäller och vem som ansvarar för de moment som ingår i hanteringen när domstolen bifallit ett överklagande av [ett beslut av verket att avvisa ett] för sent inkommet överklagande, så att handläggningen sker skyndsamt. I ett beslut anförde JO följande: Enligt de bestämmelser om hanteringen av ett överklagande som gällde för handläggning ska beslutsmyndigheten pröva om ett överklagande har kommit in i rätt tid. Har överklagandet kommit in för sent ska det som huvudregel avvisas. Om överklagandet inte avvisas ska det och övriga handlingar i ärendet lämnas till den myndighet eller domstol som ska pröva överklagandet. (Se 24 och 25 §§ förvaltningslagen [1986:223], FL.) Överlämnandet ska ske utan dröjsmål. Motsvarande bestämmelser finns i 45 och 46 §§ förvaltningslagen (2017:900), som ersatt lag. UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 0 1 9 /2 0 J O1 Om finner att ett beslut som verket har meddelat som första instans är oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning ska verket ändra beslutet, om det inte blir till nackdel för utlän- ningen. Detta gäller också om beslutet överklagas. (Se 13 kap. 13 § utlännings- lagen.) Enligt förvaltningslag ansågs ett överklagande ha förfallit om myn- digheten vid en omprövning själv ändrade beslutet så som klaganden begärde. Någon rättidsprövning eller något överlämnande skulle då inte ske. Ändrade myndigheten beslutet på annat sätt än klaganden begärde, skulle överklagandet anses omfatta det nya beslutet och överlämnas till överinstansen, om överkla- gandet inte skulle avvisas för att det kommit in . (Se 28 § FL.) Enligt den nu gällande förvaltningslagen ska ett överklagande som inte avvisas läm- nas över till överinstansen även om det överklagade beslutet ändras på det sätt som klaganden begär (se 46 § andra stycket). kvalitetschef har beslutat om en instruktion för hanter- ingen av överklaganden av verkets beslut enligt utlänningslagen (I-11a/2017 reviderad ). Av den framgår bl.a. att det är den enhet som fattade det överklagade beslutet som ska hantera överklagandet och överlämna det till migrationsdomstol samt att överklaganden ska hanteras skyndsamt. Det innebär i normalfallet att handläggningstiden inte får överstiga överklagandet kom in till till dess att det överläm- nas till domstol. Min granskning har avsett hantering av AA:s överklagande efter att migrationsdomstolen upphävt verkets beslut att av- visa AA:s överklagande som för sent inkommet. Migrationsdomstolens dom kom in till och registrerades därefter i enlighet med verkets rutiner, dock med en viss för- dröjning. Enligt domen skulle vidta de åtgärder som den för- anledde. skulle därför, om det inte redan var gjort, pröva om det fanns skäl för verket att ändra sitt beslut enligt 13 kap. 13 § utlänningslagen och sedan utan dröjsmål överlämna överklagandet till domstolen, om beslutet inte ändrades på det sätt som AA begärde. överlämnade dock handlingarna till migrationsdomstolen först . Överlämnandet dröjde alltså drygt , och detta skedde sedan BB uppmärksammat på att AA:s överklagande inte hade hanterats. En sådan fördröjning med att lämna över ett överklagande är naturligtvis oacceptabel. hantering av AA:s överklagande efter att migrationsdom- stolen upphävt verkets avvisningsbeslut har inneburit att AA:s rätt att få frågan om statusförklaring prövad av domstol har förskjutits avsevärt. Jag är mycket kritisk till den bristfälliga handläggningen av överklagandet. Jag har utrett hantering av ett överklagande av ett beslut om statusförklaring även i ett annat ärende (dnr 8613-2017). 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N återkomma till frågor om hanteringen av överklaganden i mitt beslut i det ären- det. har dröjt med att överlämna ett överklagande till migrationsdomstolen (Dnr 8613-2017) AAansökte om uppehållstillstånd och åberopade skyddsskäl. beslutade att bevilja henne ett tids- begränsat uppehållstillstånd och alternativ skyddsstatusförklaring enligt 4 kap. 3 a § utlänningslagen. beslutade att inte bevilja AA flyktingstatusförklaring. AA överklagade beslutet. Överklagandet kom in till . överlämnade Migrations- verket det till Förvaltningsrätten i , migrationsdomstolen, som av- slog överklagandet. Med anledning av att överklagandet överlämnades till domstolen först efter att det gavs in till skickade migrationsdomstolen en kopia av domen till JO för kännedom. JO inledde en utredning om hantering av överklagandet. (generaldirektören ) yttrade sig efter att ha hämtat in upp- gifter från berörda befattningshavare. lämnade följande redogörelse för verkets hantering av överklagandet: beslutade att bevilja AA uppe- hålls- och arbetstillstånd för tiden till och med och alternativ skyddsstatusförklaring. beslutade att inte bevilja AA flyktingstatusförklaring. AA överkla- gade beslutet och det registrerades som inkommet . kopplades överklagandet till en beslutfattare på en asylprövningsenhet och C-dossiern överlämnades till denne. Över- klagandet skickades på översättning till Språkservice . Språkservice meddelade att de inte kunde översätta överklagandet, varför Space 360 anlitades . skickade ett brev till AA med infor- mation om att hennes tidsbegränsade tillstånd snart tar slut och att om hon vill stanna i måste hon ansöka om förlängning innan hennes nuva- rande tillstånd tar slut. AA inkom med en ansökan om förlängning och ansökan hanterades . uppmärksammade en fördelningsfunktion, i sam- band med handläggningen av AA:s ansökan om förlängning av sitt till- stånd, att AA:s överklagande av avslaget om flyktingstatusförklaringen fortfarande var öppet. Fördelningsfunktionen kontaktade asylprövningsen- heten som fattade beslutet . Det framgår att någon UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 0 1 9 /20 J O1 översättning från Space 360 aldrig registrerats som inkommen till Migra- tionsverket. Enligt Space 360 skickades översättningen till Migrationsver- ket . kan inte verifiera detta då enhetens gruppbrevlåda inte bevaras. registrerade [översättningen] som inkommen . lämnade överklagandet till migrationsdomstolen . redovisade följande bedömning av handläggningen: Av kvalitetschefs instruktion om processbeskrivning för hantering av överklaganden av beslut som har fattat med stöd av utlänningslagen (I-11a/2017, reviderad ) fram- går bl.a. att det är den enhet som fattat de överklagade beslutet som ska hantera ett överklagande som kommer in. Överklaganden ska handläggas skyndsamt. I normalfallet innebär det att handläggningstiden inte får över- stiga , räknat när överklagandet kom in till Migrations- verket till dess att det överlämnas till domstol. Det är viktigt att överkla- gandet registreras så fort som möjligt, speciellt om det är ett avvisningsbe- slut som kan verkställas . Det framgår av , avsnitt Registrera och diarieföra, att handlingarna normalt ska registreras de kom- mer in till eller upprättades här och allra senaste följande arbetsdag. Av utredningen framgår att överklagandet skickades för översättning . kan inte säkert slå fast om över- sättningen har kommit in till eller inte. I vart fall kan Mi- grationsverket konstatera att det inte finns någon registrering angående om översättning har kommit in. borde haft kontroll över om översättningen kom in eller inte och om översättningen inte kom in till Mi- grationsverket skulle verket agerat för att en översättning kom in. Hante- ringen av överklagandet i denna del är således inte tillfredsställande. Av utredningen framgår också att AA:s överklagande kom in till Migrations- verket och lämnades över till migrationsdomstolen först . Överklagandet har inte handlagts skyndsamt, vilket inte är godtagbart. Ett överklagande som kommer in till Migrations- verket ska så snart det kommit in registreras och handläggas skyndsamt. Handläggningen av AA:s överklagande har inte skett enligt gällande regler och styrdokument, vilket inte är acceptabelt och Migra- tionsverket beklagar givetvis detta. har gjort en intern arbetsrättslig utredning med anledning av hanteringen av överklagandet. Av den utredningen framgår sammanfattnings- vis att den asylprövningsenhet som hanterade överklagandet hade detaljerade instruktioner för hur överklaganden ska hanteras. Enligt dessa ska ett överkla- gande datumstämplas, registreras och kopieras samt läggas i en gul plastficka som fästs på akten med ett gummiband. Det finns dock ingen rutin för hur ären- den ska bevakas när en handling har skickats för översättning. Det framgår också av den interna utredningen att den tjänsteman som var ansvarig för hanteringen inte kunde ta ut en lista över sina ärenden. När dossi- ern anträffades låg den i den ansvariga tjänstemannens arkivskåp, utan överklagande och utan gul plastficka. 2 0 1 9 /2 0 J O1 UT L Ä N N I N G S Ä R E N D E N också för ytterligare fall av långsam hantering av överklaganden. Migrations- verket bedömde dock att han inte haft rätt förutsättningar att sköta bevak- ningen. Utredningen ledde inte till någon arbetsrättslig åtgärd från Migrationsver- kets sida. Chefen för asylprövningsenheten gavs dock i uppdrag att se över ru- tinerna för bevakning av ärenden. I ett beslut anförde JO följande: Enligt de bestämmelser om hanteringen av ett överklagande som gällde för handläggning ska beslutsmyndigheten pröva om ett överklagande har kommit in i rätt tid. Har överklagandet kommit in för sent ska det som huvudregel avvisas. Om överklagandet inte avvisas ska det och övriga handlingar i ärendet lämnas till den myndighet eller domstol som ska pröva överklagandet. (Se 24 och 25 §§ förvaltningslagen [1986:223].) Överlämnandet ska ske utan dröjsmål. Motsvarande bestämmelser finns i 45 och 46 §§ förvaltningslagen (2017:900), som ersatt lag. kvalitetschef har beslutat om en instruktion för hante- ringen av överklaganden av verkets beslut enligt utlänningslagen (I-11a/2017 reviderad ). Av den framgår bl.a. att det är den enhet som fattade det överklagade beslutet som ska hantera överklagandet och överlämna det till migrationsdomstol samt att överklaganden ska hanteras skyndsamt. Det innebär i normalfallet att handläggningstiden inte får överstiga överklagandet kom in till till dess att det överläm- nas till domstol. AA:s överklagande kom in till , registrerades och skickades därefter för översättning, dock med en viss fördröjning. Av utredningen framgår att den enhet som hanterade överklagandet saknade rutiner för att bevaka ärenden där överklagandet skickats för översättning. Någon kontroll av om översättningen kom in gjordes därför inte. Detta fick till följd att överklagandet låg ohanterat hos innan det överlämnades till migrationsdomstolen.