frsrdg · H604OSSE1 · 2019-02-14 00:00:00 — Redogörelse till 2018/19:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten delegation till parlamentariska församling överlämnar härmed redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete . Till redogörelsen bifogas en förteckning över de resolutioner som den parlamentariska församlingen antagit . 1 Hur har vuxit fram............. Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete i ..................................................................... Församlingens verksamhet och organisation......................................... Det ständiga utskottet....................................................................... Den svenska delegationen........................................................................... Ledamöter i den svenska parlamentariska OSSE-delegationen............. Utskottsfördelning och särskilda poster................................................. Möten inom den parlamentariska församlingen .................................... Utskottsarbetet inom den parlamentariska församlingen..................... Utskott I Politik och säkerhet ......................................................... Utskott II Ekonomi och miljö......................................................... Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter............................ Särskilda uppdrag inom den parlamentariska församlingen ................ Den parlamentariska församlingens vicepresident ......................... Särskild representant för ............................................... Den svenska delegationens möten ....................................................... Den parlamentariska församlingens budget .............................................. Den parlamentariska församlingens demokratiska arbete, tillfälliga arbetsgrupper och särskilda representanter ................................................... Den parlamentariska församlingens bidrag till demokratisk 9 Samarbeten med parter inom och utom den parlamentariska Samarbete med andra parlamentariska församlingar........................... 10 Den parlamentariska församlingens ledning och medlemsstater 2018 ......... Den parlamentariska församlingens och fackutskottens ledning ....... 1Hur har vuxit fram har sitt ursprung i Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Verksamheten omfattar tre dimensioner: den säkerhetspolitiska, den ekonomiska och miljömässiga samt den demokrati och mänskliga rättigheter. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till förtroendeskapande och konfliktförebyggande. är en i hög grad operativ organisation, och dess flexibla uppbyggnad möjliggör snabba förebyggande insatser, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. finns fältaktiviteter i ett femtontal länder. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering och återuppbyggnad. Den kan även verka för demokratisk utveckling och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om migration, människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösning, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också följa upp hur medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen antar vid sina möten. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Den parlamentariska församlingen har tre årliga möten: en session, ett höstmöte och ett vintermöte. Vid mötena samlas de nationella delegationerna från medlemsländer samt observatörsländerna. , som inte har något nationellt parlament, har rätt att skicka två representanter som hedersgäster till församlingens möten. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och ett stort antal ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna fastställs i församlingens stadga. Under mötena följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. Den parlamentariska församlingen har tre fackutskott som sammanträder under mötena och som motsvarar regeringssidans dimensioner: utskottet för politik och säkerhet, utskottet för ekonomi och miljö samt utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter. Den svenska delegationen har initierat möten inom ramen för de nordiska och baltiska länderna, den s.k. NB8-gruppen. Samarbetet har utvecklats till två årliga möten. Församlingen leds av ett presidium som består av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. I övrigt består presidiet av nio vicepresidenter som väljs för ett respektive och kan väljas om men ingå i presidiet högst . I presidiet ingår även församlingens skattmästare samt ordförandena för de tre utskotten. Byrån möts normalt . Församlingens president är från . Tsereteli utsågs till interimspresident och valdes sedan till president vid sommarmötet i . 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM ORGANISATIONEN FÖR SÄKERHET OCH 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott består av församlingens presidium och ordförandena för de nationella delegationerna. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordningen för sessionen respektive för ett vinter- och höstmöte. Det beslutar även vilka tilläggsförslag som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. Församlingens sekretariat finns i och har ett tjugotal tjänstemän och en filial i . Församlingen har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar främst tre partigrupper: socialistgruppen, the EPP and likeminded Group och den liberala gruppen. Övriga partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De tre partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder i anslutning till de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen 3.1Ledamöter i den svenska parlamentariska OSSE- delegationen Iriksdagens OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en mandatperiod. Efter riksdagsvalet valdes följande delegation: (S) har av delegationen valts till ordförande och (M) till vice ordförande. Innan den nya delegationen valdes representerades av den delegation som var vald för mandatperioden –2018. Denna delegation bestod av följande ledamöter: Arhe Hamednaca (S) Fram till och med valet var (S) ordförande och (M) vice ordförande för delegationen. 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN 3.2 Utskottsfördelning och särskilda poster Fördelningen till den parlamentariska församlingens fackutskott och särskilda uppdrag för ledamöter fram till och med valet var följande: –Utskott I Politik och säkerhet: (S), (M) och (SD) –Utskott II Ekonomi och miljö: (S), (M) –Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: (M), Arhe Hamednaca (S) och (S) –(M) är sedan sommarsessionen 2017 vicepresident i den parlamentariska församlingen samt ingår i arbetsgruppen för migrationsfrågor. –(S) var till och med valdagen 2018 särskild representant för . –(M) var fram till och med valdagen 2018 ledamot i arbetsgruppen för organisationens stadgar. 4.1 Möten inom den parlamentariska församlingen Det årliga vintermötet hölls i den 22–där cirka 240 parlamentariker deltog från över femtio länder. Från deltog (S), (M), (SD), (M), (S), (S) och (S). Två möten hölls i plenum, och utöver dem sammanträdde de tre fackutskotten och det ständiga utskottet. Vidare genomfördes även ett antal seminarier och möten mellan de olika delegationerna. Vintermötet inleddes med att det ständiga utskottet sammanträdde och att den parlamentariska församlingens president, , öppningstalade. Därefter talade vice utrikesminister , och generalsekreterare . Särskilda representanter gavs tillfälle att presentera verksamhet och resultat inom sina områden. , , (medling i konflikter) , , (), , , (Sydkaukasus) samt , (). Slutligen presenterade den parlamentariska församlingens generalsekreterare en rapport där han förordar en fördjupning av den parlamentariska församlingens relationer med på regeringsnivå. Vidare välkomnade Montella fördjupat samarbete med kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (Office for Democratic Institutions and Human Rights, ODIHR) och andra parlamentariska församlingar i valobservationsuppdrag samt underströk vikten av att upprätthålla och stärka trovärdighet. De tre fackutskotten höll även sessioner, där respektive rapportörer berättade om sitt arbete inför sommarsessionen i , där utskottsresolutionerna behandlas. Ordförandena för utskotten höll även tematiska anföranden som inledde de efterföljande debatterna. Utskott I leddes av (), och en debatt hölls på temat vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning efter en presentation av , Executive secretary of the . I utskott II leddes mötet av Nilza de Sena (), och en presentation hölls av Vuk Žugić, samordnare för ekonomiska/miljömässiga aktiviteter, som handlade om klimatkrisen och de långsiktiga strategier som krävs för att hantera de globala konsekvenser en sådan kan föra med sig. En debatt i utskottet hölls sedan på samma ämne. () ledde det tredje utskottets möte. Den längre debatten hölls efter att , OSSE-representant för mediefrihet, hade hållit en presentation om de faror som ett nytt medielandskap med högre andel fabricerade nyheter för med sig. (M) lyfte i 4 VERKSAMHETEN UNDER 2018 sitt anförande upp den svåra situationen för minoritetsgrupper och journalister i och . I det avslutande mötet i plenum sammanfattade president mötets agenda, och efter honom höll hans företrädare, , ett tal där hon påminde om potential som brobyggare mellan stater. De särskilda representanterna rapporterade även om sina verksamheter. Vidare talade , ordförande för arbetsgruppen för stadgefrågor, samt , vice talman i norska , som talade om det norska arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism. ägde rum den 7–i , . Över 300 parlamentariker från , och deltog under mötet vars tema var genomförande, det vill säga den parlamentariska församlingens roll i uppfyllandet av beslut. Sommarmötet inleddes med att det ständiga utskottet sammanträdde. Under sammanträdet talade president , kassör , generalsekreterare , de särskilda representanterna, de särskilda samordnarna av valobservationer och ordförandena för de tillfälliga arbetsgrupperna. Under första mötet i plenum välkomnades parlamentarikerna av den tyske talmannen . Efter talmannens inledningsanförande följde tal av den parlamentariska församlingens president , finansminister samt av Guiglielmo Picchi, vice utrikesminister, . Vid mötets slut antogs Berlindeklarationen, som innehåller skrivningar på områdena politik och säkerhet, ekonomi och miljö samt mänskliga rättigheter. Vidare innehåller Berlindeklarationen en mängd olika resolutioner som bland annat handlar om mänskliga rättigheter, situationen i efter kriget, situationen för minderåriga på flykt och om integration mellan medlemsstater. Berlindeklarationen innehåller även den resolution som skrivits av (M) som tar upp bristen på mänskliga rättigheter och fundamentala friheter i . Vid sessionen valdes den georgiske parlamentarikern till president för den parlamentariska församlingen. Vidare valdes två nya vicepresidenter in i presidiet: () och (). (), (), Azay Guliyev (), (), () samt () är valda till vicepresidenter. Den svenska delegationen arrangerade två sidoarrangemang under sommarmötet. (M) stod som värd för ett seminarium på temat korruptionsbekämpning. Seminariet var en uppföljning av den resolution hon skrev 2016 och som antogs i Tbilisideklarationen. Bland talarna fanns utöver (M) representanter från och det österrikiska institutet . 4 VERKSAMHETEN UNDER 2018 (SD) stod som värd för ett seminarium om digitalisering och nya metoder för röstning. Seminariet var en uppföljning av den resolution han skrev 2017 på samma tema och som är en del av Minskdeklarationen. talarna fanns utöver (SD) representanter från ODIHR och univer- 4.2 Utskottsarbetet inom den parlamentariska församlingen Under vintermötet presenterade de tre fackutskottens rapportörer utkast till sina respektive rapporter. Slutversionerna lades fram vid sessionen tillsammans med resolutioner baserade på rapporterna. Utöver rapportörernas resolutioner behandlades tilläggsförslag som fått tillräckligt stöd för att läggas fram. 4.2.1 Utskott I Politik och säkerhet Ordförande () öppnade mötet med att tala om det säkerhetspolitiska området inom , och de stora förändringar som skett i området under . Han fortsatte med att understryka vikten av att genomföra den parlamentariska församlingens beslut och att dessa erkänns av medlemsstater. Rapportören () presenterade sedan sin rapport, där han pekade på att stora problem i OSSE-området – terrorism, cyberattacker och långdragna konflikter – kan lösas med hjälp av ett större multilateralt engagemang från alla parter. Till utskottets ordförande omvaldes . Till utskottets vice ordförande valdes genom acklamation Sofio Katsarava (). () valdes till utskottets rapportör. • Huvudresolutionen för utskott I • Att förhindra och förebygga terrorism och våldsbejakande extremism samt radikalisering som leder till terrorism • efter kriget i • Att stärka stöd till ”Security Sector Governance” och reform i deltagande medlemsstater • Att försäkra beredvilligheten och garantierna inom för att agera effektivt • Att stärka den parlamentariska församlingens synlighet inom medlemsstaternas nationella parlament 4 VERKSAMHETEN UNDER 2018 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö Rapportören Sofio Katsarava () presenterade sin rapport vars fokus låg på antikorruptionsarbete, arbetet för att på olika nivåer uppnå ekologisk hållbarhet och att hantera dess konsekvenser vad gäller migration och internflyktingar till följd av klimatkatastrofer. Katsarava uttryckte oro över migration till följd av klimatförändringar och underströk vikten av att denna typ av migration tas på djupt allvar. Totalt 17 ändringsförslag till utskottets resolution antogs. Till utskottets ordförande och vice ordförande omvaldes Nilza de Sena () respektive () med acklamation. () valdes till utskottets rapportör. •Huvudresolutionen för utskott II •Att främja sammanlänkning och anpassning i OSSE-området genom att utveckla transportlänkar och korridor, inkluderat att återuppliva •En delad prioritering – att verka för fred och säkerhet genom att möjliggöra för unga människor att nå sin fulla potential •Att främja en digital ekonomi i syfte att försäkra ekonomisk tillväxt i OSSE-området •Ett svar på demografiska utmaningar 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter Rapportören Kyriakos Kyriakou-Hadjiyianni () presenterade sin rapport i vilken han menade att mänskliga rättigheter är hotade i många delar av världen. Han uttryckte även oro över att respekten för mänskliga rättigheter försvagats . Rapporten fokuserade på rasism, främlingsfientlighet och människorättsliga utmaningar i konflikthärdar och ockuperade områden. Rapporteringen avslutades med att rapportören uppmärksammade gemensamma målbild av ett område där säkerhet och mänskliga rättigheter respekteras och där demokrati råder. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes () respektive () med acklamation. Kyriakos Kyriakou-Hadjiyianni () omvaldes till rapportör. •Huvudresolutionen för utskott III •Genomförande av samhällen fria från trafficking •Att motarbeta/förebygga hat- och krigspropaganda i OSSE-området •Kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i •Pågående kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i och i staden 4 VERKSAMHETEN UNDER 2018 Den parlamentariska församlingens årliga höstmöte ägde rum den 3–i Bisjkek, . Det övergripande temat på mötet var främjandet av en dialog om säkerhet i . Ungefär 160 parlamentariker från 43 av medlemsländer deltog i mötet. Den svenska delegationen representerades av (M) och (SD). Mötet inleddes med att den parlamentariska församlingens president, , invigningstalade för mötesdeltagarna. Han uttryckte oro över en växande misstro mellan medlemsstater och hävdade att befolkningen i OSSE-området förtjänar bättre. (M) lyfte frågan om nolltolerans vad gäller korruption. Hon pekade också på kopplingen mellan brott mot mänskliga rättigheter och korruption. Slutligen tog hon upp behovet av att fortsätter att arbeta för att den ryska aggressionen mot ska upphöra. I samtalsforumet om Medelhavsfrågor på temat och geopolitik diskuterades migration, handel och miljömässiga utmaningar samt frågor kopplade till migration. Den särskilda representanten () talade om smuggling och exploatering av migranter i Me- delhavsområdet och pekade på att effektiva och långsiktiga lösningar måste komma till stånd, som kan försäkra såväl staters som individers grundläggande rättigheter. Vidare diskuterades kampen mot terrorism inom OSSE-området och arbetet för varaktig fred i , och . Utöver detta diskuterades även –och hur den parlamentariska församlingen kan främja en rättvis lösning på konflikten. I samband med mötet träffade den svenska delegationen representanter för civilsamhället, bland dessa fanns såväl hbt-organisationer som representanter för den kristna minoriteten. 4.3Särskilda uppdrag inom den parlamentariska församlingen 4.3.1 Den parlamentariska församlingens vicepresident är sedan sommarmötet vicepresident i den parlamentariska församlingen och har i den egenskapen deltagit i församlingens presidium men också som talare vid bland annat i Rzeszów, , , samt vid en internationell konferens på i om rysk påverkan i valrörelser. 4.3.2 Särskild representant för (S) var till och med valdagen 2018 särskild representant för . I denna egenskap arbetade han för genomförande av OSSE-beslut och frågor rörande , 4 VERKSAMHETEN UNDER 2018 ledde bland annat två arbetsresor med framträdande OSSE-politiker till samt till Kramatorsk, Bakhmut och Maiorski samt till . Bland deltagarna fanns särskilde representant för medling , ordföranden för utskottet för mänskliga rättigheter och församlingens president . (M) är ledamot i församlingens tillfälliga arbetsgrupp med fokus på migration. Migrationsgruppen arbetar med migration utifrån säkerhetsaspekter, ekonomi och mänskliga rättigheter och rapporterar till ständiga utskottet. Man ska utöver det ta fram policyförslag samt uppmuntra till dialog mellan medlemsländerna. genomförde gruppen studiebesök och 10 arbetsmöten. har utöver gruppens arbetsmöten deltagit i studiebesök i , , och . var värd för gruppens besök i . Ett femtontal politiker och tjänstemän besökte gränspolis, myndigheter, kommun, skolor och frivilligorganisationer. (M) var fram till och med valet ledamot av församlingens arbetsgrupp för stadgefrågor. Gruppen har till uppgift att föreslå förändringar i parlamentariska församlings stadgar och redogöra för det ständiga utskottet. har inom ramen för detta uppdrag arbetat aktivt med att antal reformförslag. 4.4 Den svenska delegationens möten Parlamentariska församlingens svenska delegation till har hållit fem delegationsmöten under verksamhetsåret, varav två med den delegation som tillträdde efter valet . Inför valobservationerna har inbjudna sakkunniga tjänstemän från hållit en föredragning om respektive land. arrangerade delegationen ett seminarium i om den ryska valrörelsen. Från delegationen talade (S) och (M). Från externa organisationer fanns talare som representerade svenska långtidsobservatörer utstationerade till /ODIHR, () den ryska rösträttsrörelsen Golos och Civil Rights Defenders. 4 VERKSAMHETEN UNDER 2018 Den svenska delegationen har deltagit i tre nordisk-baltiska möten . Det första hölls i den 14–under norskt värdskap och det andra i den 27–då den svenska delegationen stod värd. I anslutning till sommarsessionen höll man även ett möte i . Ett stort fokus har legat på säkerhetspolitiska frågor och relationen mellan öst och väst. Mänskliga rättigheter och civilsamhällets förutsättningar inom har stått högt upp på dagordningen under dessa möten. Den nordisk-baltiska gruppen har fortsatt att driva frågan om genomförandet av församlingens beslut. 5 Den parlamentariska församlingens budget Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget uppgick till för perioden till (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag uppgick till (). 6Den parlamentariska församlingens demokratiska arbete, tillfälliga arbetsgrupper och särskilda representanter 6.1Den parlamentariska församlingens bidrag till demokratisk utveckling En viktig uppgift för församlingen är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och är ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till att bredda diskussionen om säkerhetshot och att genom delaktighet och samarbete bistå i att lösa konflikter. () är församlingens särskilda representant i frågor om medling. har pekat ut ett antal fokusområden för medling i konflikter, exempelvis att utveckla kvinnors roll i fredsprocesser, ökat samarbete mellan aktörer som arbetar med fredsprocesser samt en gemensam strategi för att lösa de många konflikter som pågår i världen. Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskild representant för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid de årliga sessionerna. Vid utgången av 2018 hade församlingen följande tio särskilda representanter: –Roman () – särskild representant för –() – särskild representant för frågor om medling –() – särskild representant för frågor om antisemitism, rasism och intolerans. –() – särskild representant för genusfrågor –() – särskild representant för bekämpning av människohandel –() – särskild representant för Medelhavsfrågor –() – särskild representant för sydöstra Vid sommarmötet presenterade församlingens särskilda representant för genusfrågor, , sin rapport in the Region to End Gender-Based Violence. I rapporten beskrivs genusbaserat våld som ett globalt, systematiskt problem med allvarliga konsekvenser för kvinnor och deras samhällen. Viktiga åtgärder är enligt förbättrad datainsamling kring genusbaserat våld, ett förebyggande arbete mot sexuella trakasserier på arbetsplatser och att öka mäns och pojkars deltagande i jämställdhetsarbetet. Förutom detta lyfts särskilt genusbaserat och sexuellt våld i samband med väpnade konflikter.