frsrdg · H604NR1 · 2019-03-14 00:00:00 — Dessa har antagit en arbetsordning, etablerat den permanenta kommittén, beslutat att ge ett antal organisationer observatörsstatus etc. Vid den årliga konferensen ges redogörelser för regeringssamarbete som rör regionen, det vill säga , den nordliga dimensionen samt . Vidare behandlas sakområden som bedöms särskilt viktiga för Ös- tersjöområdet. har främst miljö, energi, arbetsmarknad, rättsligt samarbete, hälsa, välfärd och sjösäkerhet stått på dagordningen. På flera av dessa områden har BSPC tillsatt arbetsgrupper med uppgift att utarbeta rapporter med politiska rekommendationer. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen, och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Vid den parlamentariska deltar med en delegation bestående av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. –2018 var den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för de rödgröna och två ledamöter för Alliansen. Inför varje konferens inhämtas nomineringar från partigrupperna, varefter talmannen fastställer delegationens sammansättning. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen och att förbereda och följa upp BSPC:s resolutioner. Den permanenta kommittén samarbetar med , regeringarnas organ för samarbetet 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) mellan , och har även kontakter med andra relevanta organi- sationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar den permanenta kommit- tén för konferensens finansiering och administration. Den permanenta kommittén består av representanter för samt- liga nationella och regionala parlament som deltar i samarbetet samt därutöver en representant vardera för , och Baltiska Kommittén möttes, i enlighet med tidigare praxis, fyra gånger , varav en gång i samband med själva konferensen. Sedan riksdagsvalet är (M) svensk med- lem och (S) svensk suppleant i den permanenta kommittén. Den 27:e parlamentariska i Den 27:e parlamentariska ägde rum under åländskt värdskap i på , den 26–med rubriken – Our Lifeline. Cooperation, Sustainability and Smart Energy – Three pillars for future development. Omkring 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer deltog. Konferensen öppnades med ett välkomsttal av president och talmannen för det åländska lagtinget . Vid konferensens tre tematiska sessioner debatterades tillståndet i genom fokus på 1) Cooperation in the Baltic Sea Region, 2) The Vi- sion of a Healthy Baltic Sea – A Call for more Action och 3) Sustainable Energy, Smart Energy Distribution Platforms. Bland talarna fanns bland annat den finländska statsministerns statssekreterare , EU- kommissionären för miljö, maritima frågor och fiskeri, Karmenu Vella, minister för miljö och energifrågor, , och vice lantråd . talade i egenskap av ordförande för arbetsgruppen för migration och integration. Resolutionen och en rapport från konferensen kan hämtas på . Från deltog (M), (S), (M), (S), (C) samt (MP). I och med konferensen avslutades ordförandeperioden för . Till ny ordförande för fram till nästa konferens som hålls i den 25–valdes Jorodd Asphjell, ledamot i norska . har BSPC tillsatt arbetsgrupper bestående av parlamentariker för att kunna fördjupa diskussionen på särskilt utvalda områden där det finns ett mervärde i att samarbeta. Endast en arbetsgrupp är verksam åt gången och 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) arbetsgruppernas mandat löper , räknat från den konferens vid vilken beslutet om att tillsätta gruppen har fattats. Arbetsgruppernas uppgift är att utarbeta rapporter med förslag till åtgärder på valda områden av särskilt stor betydelse där samarbete kan vara särskilt gynnsamt. Arbetsgrupperna är öppna för samtliga parlament och parlamentariska organisationer som deltar i BSPC. Arbetsgruppen för migration och integration i beslutade att tillsätta en arbetsgrupp om migration och integration. Arbetsgruppen kommer att vara verksam 2017– 2019 och därmed att lämna sin slutrapport och rekommendationer vid den 28:e parlamentariska . Av arbetsgruppens mandat framgår att fokus är att få en överblick över situationen i regionen, att utbyta erfarenheter och jämföra bästa praxis för att identifiera integrationsfrämjande åtgärder. (M) är en av två viceordförande för gruppen, och (S) är suppleant. Den permanenta kommittén har i flera fall ansett att borde följa utvecklingen på de sakområden arbetsgrupperna behandlat även efter det att deras slutrapporter lämnats. I de fallen utses någon från arbetsgruppen till rapportör för dessa frågor. Så har bland annat skett i frågan om den arbetsgrupp om grön tillväxt och energieffektivitet som lämnade sin slutrapport , för vilken (M) var ordförande och sedermera rapportör. är rapportör för arbetsmarknadsfrågor, ett uppdrag han övertog från den avgående tyske ledamoten som hade uppdraget fram till dess. Rapportörer kan även utses utan att BSPC haft någon arbetsgrupp för ett visst sakområde. Till exempel har två medlemmar av den permanenta kommittén i uppgift att särskilt bevaka arbetet inom Helcom om miljö. Generellt sett är rapportörernas uppgift att följa utvecklingen i på det aktuella sakområdet och att rapportera till den årliga eller till den permanenta kommittén. Rapportörerna kan vidare representera BSPC på vissa möten och konferenser. 9 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Det arktiska parlamentarikersamarbetet äger rum inom ramen för den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, CPAR). Den första arktiska parlamentarikerkonferensen hölls 1993 i . Syftet med samarbetet är att ta initiativ till ett vidare arktiskt samarbete, fungera som forum för debatt och informationsutbyte samt att utgöra den parlamentariska dimensionen till . Förutsättningarna att möta utmaningarna och ta till vara möjligheterna i ett förändrat står i fokus för samarbetet. Särskild vikt läggs vid miljöfrågor och hållbart utnyttjande av naturresurserna, befolkningens levnadsvillkor och hälsotillstånd, civil säkerhet och den ekonomiska utvecklingen i regionen. Forsknings- och utbildningsfrågor får stor uppmärksamhet. Den arktiska parlamentarikerkonferensen arrangeras i ett av medlemsländerna och samlar parlamentariker från //, , , , , , och samt . Representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen deltar i konferensen med en särskild status som permanenta deltagare. I samarbetet deltar observatörer från andra nationella parlament och parlamentariska organisationer. Ett ökande intresse från framför allt och avspeglar sig i konferensdeltagandet. Vidare deltar representanter för forskningsmiljöer, näringsliv och andra med intresse för utvecklingen i . Vid konferensen antas en resolution som riktar sig till de arktiska ländernas regeringar, och institutioner i de delar som är tillämpliga. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (, SCPAR) bildades . Kommittén upprätthåller arbetet, verkställer besluten mellan konferenserna och förbereder nästa konferens. Kommitteen verkar också för att främja det arktiska samarbetet på både nationell och internationell nivå. I kommitténs möten deltar representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer, varav och har en mycket aktiv roll. Vid kommitténs möten förs en dialog om aktuella frågor för regionen. Kommittén har nära följt arbetet inom under det finska ordförandeskapet som löper 2019. Som ett led i förberedelserna för konferensen har kommittén inom sig utsett rapportörer som förberett de olika teman som ska behandlas. SCPAR har ingen gemensam budget, utan deltagandet finansieras helt av de deltagande nationella parlamenten. SCPAR har hållit tre möten . Vid mötet i den 13–var samhällsomvandlingen i den arktiska regionen ur ett lokalt, regionalt och 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN nationellt perspektiv det övergripande temat. I anslutning till mötet besökte kommittén , Ishotellet i och . I anslutning till konferensen i höll kommittén dels ett internt möte, dels ett möte med de deltagande observatörerna . Vid det avslutande mötet valde kommittén ordförande, vice ordförande och sekreterare för tiden fram till nästa konferens. (S) var svensk medlem i SCPAR fram till och hon ersattes av (S) för återstoden av mandatperioden. (L) var svensk suppleant i kommittén fram till valet . Efter valet är delegationens ordförande i (M) svensk medlem i kommittén, och delegationens vice ordförande (S) är svensk suppleant. delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen deltar i den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) med en delegation som består av fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. Fram till valet var den partipolitiska fördelningen tre för de rödgröna och två för Alliansen. Partigrupperna nominerade deltagare i konferensen i enlighet med fördelningen, och talmannen fastställde delegationens sammansättning. Efter valet har talmannen efter samråd med gruppledarna beslutat att tillsätter en fast delegation till CPAR enligt den partipolitiska fördelningen 1 (S), 2 (M), 1 (V) och 1 (SD). valdes (S), i (M), (V), (M) och (SD) till medlemmar av den svenska delegationen till CPAR. Vid det konstituerande mötet valdes i Lu- leå (M) till ordförande och (S) till vice ordförande för delegationen. Vid delegationens möte deltog ambassadör för för en dialog om aktuella frågor för den arktiska regionen. (S) och (V) deltog den 20–i ett möte på med deltagande av de nordiska delegationerna till CPAR. Möten inom den nordiska kretsen har arrangerats två gånger tidigare, i och i . Mötena är inte formaliserade utan arrangeras på initiativ av någon av delegationerna. 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen 16– Klimatförändringen innebär att temperaturhöjningen i går nästan dubbelt så snabbt som i övriga delar av världen och istäcket minskar snabbt. Drygt 4 miljoner människor bor norr om men effekterna av klimatförändringen på regionen kommer att påverka alla. innebär klimatförändringen i att regionen blir mer lättillgänglig och möjligheterna till ekonomisk utveckling ökar, men också påfrestningarna på både miljön och människorna. Mot denna bakgrund stod riksdag värd för den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen i Enare den 16–. Teman för konferensen var följande: Ökad digitalisering är en av förutsättningarna för en fortsatt god ekonomisk utveckling i den arktiska regionen. saknas full utbyggnad av den digitala infrastrukturen till och med i mer tätbebyggda områden. Effekterna av klimatförändringen är snabbare och mer kännbara i den arktiska regionen än i många andra delar av världen. Uppvärmningen i sker nästan dubbelt så snabbt som det globala genomsnittet och har stor påverkan både på den arktiska miljön, på den ekonomiska aktiviteten och på befolkningens hälsotillstånd. Företagens sociala ansvar (corporate social responsibility, CSR) Som en följd av att regionen blivit mer lättillgänglig ökar den ekonomiska aktiviteten och därmed också behovet av hållbart och ansvarstagande företagande. För att den arktiska regionen ska utvecklas på ett hållbart sätt är det av stor vikt att locka till sig ansvarskännande företag som kan spela en nyckelroll i den ekonomiska utvecklingen i regionen, och även utanför regionen. Befolkningen i den arktiska regionen påverkas både fysiskt och psykiskt av klimatförändringen. Den snabba uppvärmningen påverkar vardagsliv, hälsa och välmående. Många arktiska samhällen är drabbade av hög arbetslöshet, brist på bostäder, rent vatten och ökande psykisk ohälsa. 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Under konferensen arrangerades ett panelsamtal av arktiskt parlamentarikersamarbete, vilka framsteg som gjorts och hur samarbetet har utvecklats. delegation till konferensen bestod av (M), (V) och (S). Konferensen avslutades med att en resolution antogs (bilaga 4). Ytterligare information om det arktiska parlamentarikersamarbetet finns på . bedrivs ett multilateralt samarbete i baserat på den deklaration som antogs vid en utrikesministerkonferens i . Den så kallade Kirkenesdeklarationen undertecknades av , , , , , och . Undertecknandet ledde till bildandet av (, Beac), som utgör regeringssidans samarbetsorgan. undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt ingår 13 fylken, län och provinser i regionrådet. För del ingår och . Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . Det parlamentariska har karaktären av ett nätverk och har därför inga stadgar och ingen styrelse eller andra permanenta organ. Ba- rentsnätverket består av aktiva politiker i regionen som möts informellt och ad hoc för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . arrangerade det norska i samarbete med en första parlamentarikerkonferens i anslutning till . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk Ba- rentskonferens mot slutet av landets ordförandeskapsperiod. Detta innebär att en parlamentarisk hålls . Eftersom det inte finns någon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för dessa konferenser på värdlandets parlament. Innevarande ordförandeskap 2017–2019 har ordförandeskapet för 2017–2019. Ordförandeskapet för regionrådet innehas av Finnmark i . Det svenska ordförandeskapet prioriterar hållbar utveckling, respekten för mänskliga rättigheter samt jämställdhet. På vart och ett av områdena kommer tonvikten att ligga på att förbättra kontakter mellan människor, särskilt för den yngre generationen. Agenda 2030 kommer att ligga till grund för arbetet. Finnmark kommer i sin tur att prioritera områden såsom kontinuitet genom institutionell utveckling, ekonomisk utveckling och miljöskydd, transport och infrastruktur, kontakter mellan människor samt information och främjande av regionen. 10 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN Mot bakgrund av att har ordförandeskapet för kommer den parlamentariska att arrangeras av riksdag. SVENSKA DELEGATION 2018 BILAGA 1 Framställningar, rekommendationer och interna beslut FRAMSTÄLLNINGAR, REKOMMENDATIONER OCH INTERNA BESLUT 2018 BILAGA 2 Resolution antagen vid den 27:e parlamentariska RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 27:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN BILAGA 3 BILAGA 3 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 27:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 27:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN BILAGA 3 BILAGA 3 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 27:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN Resolution antagen vid den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen BILAGA 4 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 13:E ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 13:E ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN BILAGA 4 BILAGA 4 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 13:E ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 13:E ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN BILAGA 4