frsrdg · H704JO1 · 2019-11-12 00:00:00 — Som framgått av redogörelsen för den rättsliga regleringen ovan har såväl förarbetsuttalanden som uttalanden från JO förespråkat en restriktiv tillämp- ning av bestämmelsen i 10 kap. 2 § OSL. Jag är medveten om att det finns andra uppfattningar (se t.ex. Outsourcing – en vägledning om sekretess och persondataskydd, eSam, s. 27 f.) och att det finns ett behov av ytterligare vägledning i dessa frågor. De frågor som lyfter fram har behandlats i offentliga utredningar, bl.a. i betänkandet Juridiken som stöd för förvaltningens digitalisering (SOU 2018:25). Där föreslås bl.a. en straff- sanktionerad tystnadsplikt för privata leverantörer när myndigheter har utkon- trakterat it-drift eller andra it-baserade funktioner. Jag har i mitt yttrande över betänkandet ställt mig positiv till det förslaget (se mitt yttrande den 20 septem- ber 2018, dnr R 53-2018). Mot den redovisade bakgrunden finner jag inte anledning att göra några uttalanden i dessa frågor. Jag kommer dock att fortsätta följa ut- vecklingen på området. Avslutningsvis kan jag konstatera att det av remissvaret framgår att det finns brister i regionens dokumentation i det aktuella ärendet, t.ex. vad gäller skälen för beslutet att lämna ut personuppgifter till BWPO. Jag vill därför framhålla att jag anser det mycket angeläget att viktiga åtgärder i myndigheters verksam- het dokumenteras på lämpligt sätt, bl.a. för att garantera allmänhetens insyn och möjliggöra en kontroll av handläggningen i efterhand. Det gäller i synner- het när åtgärderna som i detta fall innefattar hantering av mycket integritets- känsliga uppgifter där det finns ett befogat intresse av insyn och granskning, såväl från enskilda som från andra externa kontrollfunktioner. Regionen kan mot den bakgrunden inte undgå kritik för sin bristande dokumentation. 2 0 1 9 /2 0 J O1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D Vad som i övrigt har kommit fram i ärendena föranleder inte några uttalanden från min sida. Jag anser att det finns anledning att skicka beslutet till Datainspektionen och för kännedom. Uttalanden om IVO:s möjligheter att hämta in en yrkesutövares patientjournal i ett tillsynsärende (Dnr 1239-2018) Beslutet i korthet: Inspektionen för vård och omsorg () har inom ramen för ett ärende om granskning av en sjuksköterskas yrkesutövning hämtat in dennes egen patientjournal och använt uppgifter ur journalen som underlag för en anmälan till . Som stöd för åt- gärden har hänvisat till den allmänna bestämmelsen i 7 kap. 20 § pati- entsäkerhetslagen om skyldighet för vårdgivare och personal att lämna över bl.a. handlingar, material och upplysningar som rör verksamheten till . ChefsJO anför i beslutet att uppgifter i en patientjournal inom hälso- och sjukvården typiskt sett är information som är mycket känslig ur integritets- synpunkt. Att ta in en yrkesutövares patientjournal i ett ärende som rör den- nes yrkesutövning är därför en mycket ingripande åtgärd som enligt chefsJO kräver ett tydligt och klart lagstöd. Det går enligt chefsJO:s uppfattning inte att dra slutsatsen att bestämmelsen i 7 kap. 20 § patientsäkerhetslagen inne- fattar en skyldighet för en vårdgivare att till lämna över patientjournaler som förts i vården av en yrkesutövare, när den aktuella vårdgivaren inte är föremål för tillsynen. Det är inte JO:s uppgift att avgöra om bör ha möjlighet att hämta in en yrkesutövares patientjournal inom ramen för sin tillsyn över hälso- och sjukvårdens personal. ChefsJO:s bedömning är dock att dagens lagstiftning inte kan anses ge det stöd som bör krävas för en sådan åtgärd, och det är enligt chefsJO mycket otillfredsställande att regelverket är så otydligt. ChefsJO uppmärksammar regeringen på detta och väcker frågan om en översyn av lagstiftningen. I det aktuella fallet riktar chefsJO, bl.a. med hänsyn till den otydlighet som finns i regleringen av frågan, inte någon kritik mot för hanteringen av ärendet. I en anmälan som kom in till JO framförde AA klagomål mot Inspektionen för vård och omsorg () och anförde bl.a. följande: Han arbetar som sjuksköterska. har i ett ärende som rör hans arbete hämtat in hans egen patientjournal och använder uppgifter ur journalen mot honom. Han ifrågasätter starkt att en myndighet kan agera så H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D 2019/20 JO1 utan domstolsbeslut eller brottsmisstanke, och utan att informera honom om åtgärden. Handlingar i ärendet hämtades in och granskades. Ärendet remitterades däref- ter till för yttrande. Av JO:s begäran om yttrande framgick bl.a. följande: Enligt 7 kap. 20 § patientsäkerhetslagen (2010:659), PSL, gäller att den som bedriver verksamhet som står under tillsyn enligt detta kapitel och hälso- och sjukhuspersonalen är skyldig att på IVO:s begäran lämna över handlingar, prover och annat material som rör verksamheten och lämna de upplysningar om verksamheten som inspektionen behöver för sin tillsyn. Lagbestämmelser som reglerar tillsynsmyndighetens rätt att ta del av bl.a. sådana handlingar som rör hälso- och sjukvårdsverksamheten och som myndigheten behöver för sin tillsyn, har funnits sedan tillkomsten av lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. (den s.k. äldre tillsynslagen). I förarbetena till nämnda lag framgår att det som åsyf- tades var handlingar som kunde ge upplysningar om den hälso- och sjuk- vårdande verksamheten, i första hand journaler som förts om patient (prop. 1978/79:220 s. 46). Bestämmelserna har överförts till ny lagstiftning och i viss utsträckning varit föremål för språkliga justeringar, utan att någon saklig ändring – såvitt nu är aktuellt – har uppgetts vara av- sedd. Vid en sådan överföring till 6 kap. 9 § lagen (1998:531) om yrkes- verksamhet på hälso- och sjukvårdens område anges dock bl.a. följande i författningskommentaren (se prop. 1997/98:109 s. 169): Bestämmelsen motsvarar 10 § tillsynslagen [SFS 1996:786, JO:s anm.]. rätt till upplysningar, handlingar och annat material som behövs för tillsynen innefattar även rätten att få ut uppgif- ter om annan hälso- och sjukvårdspersonal än den hos vilken uppgiften begärs. Detta innebär exempelvis att av den behand- lande läkaren har rätt att få ut t.ex. journalhandlingar angående en annan läkare som är patient hos denne och som misstänks för missbruk. I sitt svar ska särskilt yttra sig över om 7 kap. 20 § PSL är tillämplig i en sådan situation som beskrivs i anmälan och när den av använda möjligheten att begära in hälso- och sjukvårdspersonals patientjournaler hos olika vårdkontakter i så fall tillkom. ska även ange om myndig- heten stöder sig på några andra rättskällor, än det ovan citerade förarbets- uttalandet. Inför besvarandet av remissen bör vid behov även inhämta upplys- ningar från , som var ordinarie tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvården och dess personal före . I sitt remissvar anförde , genom chefsjuristen, i huvudsak följande: Redogörelse för handläggningsåtgärden och ärendet i relevanta delar I det aktuella ärendet fick information från helsetilsyn om att anmälarens auktorisation som sykeplejer (sjuk- sköterska) hade återkallats i . Med anledning av dessa uppgifter in- ledde ett ärende för granskning av anmälarens yrkesutövning och ef- terfrågade beslutet från Statens helsetilsyn. Av beslutet framgår i korthet uppgifter som rör bl.a. avvikelser i läkemedelshantering. Uppgifterna i det norska beslutet gav anledning att utreda vidare om anmälaren på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte 2 0 1 9 /2 0 J O1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D kommer att kunna utöva sitt yrke tillfredsställande. Behovet av utredning om en eventuell sjukdom eller liknande omständighet stärktes då uppgift framkom inom ramen för ett möte mellan anmälaren och i ett annat ärende om att anmälaren tidigare dömts för ringa narkotikabrott. I syfte att kontrollera uppgifterna från mötet om den tidigare domen och för att se om de hade någon relevans för anmälarens yrkesutövning begärde in ett utdrag ur belastningsregistret avseende anmälaren. Registerut- draget angav att det fanns två ytterligare domar, båda avsåg bl.a. grovt ratt- fylleri. begärde då in de två domarna i sin helhet. I en av domarna framkom att anmälaren dömts för stöld av narkotikaklassade läkemedel från sin arbetsplats. I den domen redogjordes det för Kriminalvårdens ytt- rande av vilket det framgick en problematik som anmälaren hade och vid vilken klinik anmälaren hade vårdats för detta. Om anser att det finns skäl för beslut om prövotid eller återkallelse av legitimation ska enligt 7 kap. 30 § PSL anmäla detta till , . I 8 kap. 1 § andra stycket PSL anges att prövotid ska beslutas om det kan befaras att en legitimerad yrkesutövare på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kommer att kunna utöva sitt yrke tillfredsställande. Av förarbetena4 till bestämmelsen framgår att det ska vara fråga om fall i vilka sjukdom eller missbruk kon- staterats föreligga och där risken bedöms vara stor att den legitimerade inte kommer att kunna fullgöra sina åligganden om inte be- handling sätts in. Vidare anges att legitimationen ska återkallas om det står klart att en yrkesutövare på grund av sjukdom eller någon liknande omstän- dighet inte kan utöva yrket tillfredsställande. Enligt 7 kap. 20 § PSL är verksamhet som står under tillsyn enligt 7 kap. PSL och hälso- och sjukvårdspersonalen skyldig att lämna bl.a. de hand- lingar som begär och behöver för sin tillsyn. Av 7 kap. 3 § PSL fram- går att tillsyn enligt denna lag innebär granskning av att den verksamhet och personal som avses i 7 kap. 1 och 2 §§ PSL uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrifter samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. När utreder hälso- och sjukvårdspersonal sker det inom ramen för den tillsyn som med stöd av 7 kap. PSL utövar. Bestämmelsen i 7 kap. 20 § PSL är således tillämplig vid tillsyn av hälso- och sjukvårdspersonal och möjligheten att begära in handlingar från verksamheter tillämpas av när skäl för detta finns i det enskilda ärendet. När omständigheter i ett ärende talar för att det i en yrkesutövares journalhandlingar kan finnas upp- gifter om en sjukdom eller någon liknande omständighet kan det vara aktu- ellt att begära in journalhandlingar. Det för att kunna utreda omfattningen av sjukdomen och de liknande omständigheterna samt hur detta påverkar hälso- och sjukvårdspersonalens yrkesutövning. I det aktuella ärendet gav beslutet från Statens helsetillsyn tillsammans med uppgifter från domar om grovt rattfylleri och stöld av narkotikaklas- sade läkemedel från anmälarens arbetsplats skäl för att anta att det kunde befaras att anmälaren på grund av sjukdom eller någon liknande om- ständighet inte kommer att kunna utöva sitt yrke tillfredsställande. be- dömde att det fanns behov av att utreda vidare om anmälaren kommit till- rätta med sin problematik eller om problematiken kvarstod och i så fall i 2009/10:210 s. 231. H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D Av den anledningen begärde in anmälarens pati- entjournal från den klinik som angavs i en av domarna att anmälaren hade vårdats vid för den aktuella sjukdomen. Uppgifterna i patientjournalen kom sedan att användas som underlag för en anmälan till . Av rättsfallet RÅ 2000 ref. 10 som rörde fråga om återkallelse av legiti- mation för sjuksköterska pga. av bl.a. missbruk kan utläsas att Socialstyrel- sen, som dåvarande tillsynsmyndighet, gav in journalhandlingar avseende yrkesutövaren som visade senaste tidpunkt för när yrkesutövaren haft ett återfall i sitt missbruk. Regeringsrätten lade denna uppgift till grund för att för sitt beslut hade stöd avseende bedömningen. Regeringsrätten anförde också att det för en återkallelse av legitimation bör krävas att det på ett otvetydigt sätt kan slås fast att den legitimerade gjort sig skyldig till de allvarliga missgrepp, försummelser eller andra handlingar som lagts denne till last. Regeringsrätten hänvisar i denna del till tidigare praxis som t.ex. RÅ 1989 ref. 67. ska vid sina anmälningar således kunna åberopa konkreta och styrkta omständigheter till stöd för sin anmälan till . bedömer att det för att en omständighet ska kunna anses vara styrkt betyder att för- utsättningarna objektivt sett måste föreligga. När det gäller en fråga om en hälso- och sjukvårdspersonals yrkesutövning påverkas eller kan påverkas av sjukdom eller liknande omständighet påvisas det tydligt med stöd av dennes patientjournal avseende den aktuella sjukdomen. I patientjournalen för den aktuella sjukdomen framkommer de uppgifter som behövs för att kunna göra den bedömning som gör avseende yrkesutövningen. anser sig inte ha rätt att ta in patientjournaler för yrkesutövare avseende sjukdomar eller liknande omständigheter som inte har en påverkan på den- nes yrkesutövning. Det anges i 7 kap. 20 § PSL att handlingar m.m. endast får inhämtas för det som behöver för sin tillsyn. Med hänvisning till de flertal ändringar som skett kring lagstiftningen om tillsyn så har gjort en begränsad utredning i frågan om bakgrunden och möjligheten att inhämta patientjournaler infördes. Av redovisningen nedan menar att det framgår att aktuell tillsynsmyn- dighet haft rätt att begära in handlingar som har betydelse för tillsynen. Tillsynen har också omfattat den s.k. individtillsynen. Dagens bestämmelse i 7 kap. 20 PSL har i princip haft en liknande utformning sedan lag (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalens m.fl. infördes. 7 § i lag (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalens m.fl. hade följande lydelse. Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall efter anmaning lämna handlingar, prover och annat material som rör verksamheten samt ge styrelsen de upplysningar om denna som styrel- sen behöver för sin tillsyn. I anmaningen får vite föreläggas. 1993/94:149 föreslogs en ny lag som upphävde lag (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalens m.fl. Den nya lagen reglerade möjlighet att ta in handlingar i dess 13 § lag (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården. Förslaget löd enligt följande. Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldig att på Soci- alstyrelsens begäran lämna handlingar, prover och annat material som rör verksamheten samt ge styrelsen de upplysningar om denna som sty- relsen behöver för sin tillsyn. får förelägga sådan per- sonal att lämna vad som begärs. I föreläggandet får vite sättas ut. 1995/96:176 föreslogs att 13 § i lag (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården skulle upphävas och ersättas med 10 § i lag (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården. Den löd enligt föl- jande. 2019/20 JO1 2 0 1 9 /2 0 J O1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D Den som bedriver verksamhet som står under tillsyn enligt denna lag och den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldig att på begäran lämna handlingar, prover och annat material som rör verksamheten samt ge styrelsen de upplysningar om verksam- heten som styrelsen behöver för sin tillsyn. får förelägga den som bedriver verksamheten eller den som tillhör hälso- och sjuk- vårdspersonalen att lämna vad som begärs. I föreläggandet får vite sät- tas ut. Med införandet av 6 kap. 9 § lag (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område upphävdes 10 § i lag (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården. Den nya bestämmelsen löd enligt följande. Den som bedriver verksamhet som står under tillsyn enligt detta kapitel och den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldig att på begäran lämna över handlingar, prover och annat material som rör verksamheten och lämna de upplysningar om verk- samheten som styrelsen behöver för sin tillsyn. får fö- relägga den som bedriver verksamheten eller den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen att lämna vad som begärs. I föreläggandet får vite sättas ut. Denna bestämmelse upphävdes vid införandet av 7 kap. 20 § PSL. Bestäm- melsen lyder enligt följande. Den som bedriver verksamhet som står under tillsyn enligt detta kapitel och hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldig att på Inspektionen för vård och omsorgs begäran lämna över handlingar, prover och annat material som rör verksamheten och lämna de upplysningar om verk- samheten som inspektionen behöver för sin tillsyn. Inspektionen för vård och omsorg får förelägga den som bedriver verksamheten eller hälso- och sjukvårdspersonalen att lämna vad som begärs. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Författningskommentaren till 7 kap. 20 § PSL hänvisar till tidigare förar- beten och att ändring endast gjorts språkligt. Utöver det förarbetsuttalande som JO återgett, hänvisar författningskommentaren ifråga också till prop. 1995/96:176 s. 79.5 1995/96:176 s. 79 [rätteligen s. 80, JO:s anm.] anges bl.a. föl- jande. har vid utövandet av individtillsyn långtgående befo- genheter gentemot den enskilde yrkesutövaren. På s. 97 anges följande i författningskommentaren. I första stycket anges att har rätt att på begäran få de upplysningar, handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Det är t.ex. journalhandlingar som avses. Bestämmelsen gäller såväl den som bedriver verksamheten som den enskilde yrkesutövaren. För att skall kunna utöva sin tillsyn måste den också få be- hövliga upplysningar och material. Utöver det av JO återgivna förarbetsuttalandet menar att det mot denna bakgrund medges en rätt enligt 7 kap. 20 § PSL för att ta in patient- journaler i sin tillsyn av hälso- och sjukvårdspersonals yrkesutövning. har inte bedömt att det förelegat ett behov att inhämta upplysningar från . När bildades övertog uppgiften att svara för individtillsynen samt den personal som arbetade med detta vid 2009/10:210 s. 224. H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D 2019/20 JO1 Mot denna bakgrund har vetskap om att 7 kap. 20 § PSL tillämpades på samma sätt som när var ansvarig för individtillsynen. AA gavs tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde chefsJO följande: Sekretess m.m. inom hälso- och sjukvården Sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälso- tillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], OSL). En myndighet ska inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myn- digheter (8 § förvaltningslagen [2017:900]). En bestämmelse med liknande in- nebörd fanns tidigare i 6 § förvaltningslagen (1986:223), som gällde före . En uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL får dock inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till (8 kap. 1 § OSL). Sekretess hindrar inte att en uppgift lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för tillsyn över eller revision hos den myndighet där uppgiften fö- rekommer (10 kap. 17 § OSL). Sekretess hindrar inte heller att en uppgift läm- nas till en myndighet, om uppgiften behövs där för förundersökning, rättegång, ärende om disciplinansvar eller skiljande från anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot någon rörande hans eller hennes del- tagande i verksamheten vid den myndighet där uppgiften förekommer (10 kap. 18 § OSL). Vidare hindrar sekretess inte att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § OSL). Sekretessbrytande bestämmelser finns även bl.a. i 25 kap. 11–14 §§ OSL. Dessa bestämmelser reglerar bl.a. uppgiftslämnande i vissa fall mellan olika hälso- och sjukvårdsmyndigheter eller till myndigheter inom . har hälso- och sjukvårdspersonal anmälningsplikt, t.ex. vid misstanke om vissa brott, när barn misstänks fara illa eller om en patient bedöms vara olämplig att inneha skjutvapen (se 10 kap. 21–23 §§ OSL, 14 kap. 1 § socialtjänstlagen [2001:453] och 6 kap. 6 § vapenlagen [1996:67]). All hälso- och sjukvårdspersonal har vidare skyldighet att lämna ut vissa upp- gifter i t.ex. ärenden om att avskilja en studerande från högskoleutbildning eller polisprogrammet samt vid prövning av någons lämplighet att ha bl.a. körkort (se 6 kap. 15 § patientsäkerhetslagen [2010:659]). Därutöver ska en vårdgivare anmäla till om det finns skälig anledning att befara att legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, som är eller har varit verksam hos vårdgivaren, kan utgöra en fara för patientsäkerheten (3 kap. 7 §). Det finns dock inte någon anmälningsskyldighet för hälso- och sjukvårdspersonal som i sin verksamhet tar emot legitimerad hälso- och sjuk- vårdspersonal som patienter. 2 0 1 9 /2 0 J O1 H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D Tillsyn av hälso- och sjukvårdens personal Tillsynen av hälso- och sjukvårdens personal regleras främst i patientsäkerhets- lagen. I det följande hänvisas till den lagen om inte annat anges. Hälso- och sjukvården och dess personal står under tillsyn av (7 kap. 1 §). Tillsynen innebär bl.a. att granskar att hälso- och sjukvårdspersona- len uppfyller krav och mål enligt gällande regler (7 kap. 3 §). Den som bedriver verksamhet som står under tillsyn av och hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldig att på IVO:s begäran lämna över bl.a. handlingar som rör verksam- heten och lämna de upplysningar om verksamheten som inspektionen behöver för sin tillsyn (7 kap. 20 §). Om anser att det finns skäl för beslut om bl.a. prövotid eller återkallelse av legitimation ska anmäla detta till , (7 kap. 30 §). prövar frågor om prövotid och återkallelse av legitimation m.m. på anmälan av (9 kap. 1 §). En anmälan till ska bl.a. innehålla upp- gifter om de omständigheter som åberopas till stöd för anmälan (9 kap. 7 § första stycket 3). En legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården ska återkallas bl.a. om den legitimerade på grund av sjukdom eller någon lik- nande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande (8 kap. 4 § första stycket 1). Om det finns grundad anledning att anta att legitimationen ska åter- kallas enligt 4 § första stycket 1, får den legitimerade yrkesutövaren föreläggas att låta sig undersökas av den läkare som anvisar (8 kap. 7 § första stycket). har i ärenden om prövotid och återkallelse av legitimation bl.a. rätt att få uppgifter ur belastningsregistret om vissa brott i fråga om den som över- väger att anmäla till (se 16 c § förordningen [1999:1134] om belast- ningsregister). Genom utredningen har det bl.a. kommit fram att inom ramen för ett ärende om granskning av sjuksköterskan AA:s yrkesutövning hämtade in hans patientjournal och använde uppgifter ur journalen som underlag för en anmälan till . Uppgifter i en patientjournal inom hälso- och sjukvården är typiskt sett in- formation som är mycket känslig ur integritetssynpunkt. Utgångspunkten är att sekretess råder för sådana uppgifter och att det krävs lagstöd för att lämna ut dessa, t.ex. till en annan myndighet. Som framgått ovan av redogörelsen för den rättsliga regleringen finns det inte några bestämmelser i , patientsäker- hetslagen eller någon annan författning som uttryckligen reglerar en rätt för att i ett tillsynsärende som rör en yrkesutövare hämta in den patientjournal som förts i vården av honom eller henne. Det finns inte heller några sekretess- brytande bestämmelser som är tillämpliga för uppgifter som förekommer hos en annan myndighet än den som är föremål för tillsyn eller där yrkesutövaren har deltagit i verksamheten (jfr 10 kap. 17 och 18 §§ OSL). H Ä L S O - O C H S J U K V Å R D 2019/20 JO1 Av remissvaret framgår att IVO:s uppfattning är att myndigheten har en sådan rätt med stöd av den allmänna bestämmelsen i 7 kap. 20 § patientsäker- hetslagen om skyldighet att lämna material och upplysningar till den myndighet som har tillsyn över hälso- och sjukvården och dess personal. har hänvisat till uttalanden i förarbeten till tidigare bestämmelser med liknande lydelse.