frsrdg · H604RB1 · 2019-02-18 00:00:00 — Om reporäntan stiger kommer kostnaden för att finansiera innehavet av statsobligationer att öka, vilket försämrar resultat. Ett högre ränteläge på obligationsmarknaden skulle dessutom innebära att värdet på svenska statsobligationer minskar. De buffertar i form av orealiserade vinster som har byggts upp kan användas om marknadsräntorna stiger och kronan stärks . Det är dock viktigt att i alla lägen har tillräckliga resurser för att självständigt kunna utföra sina uppdrag. Storleken på det egna kapitalet bedöms vara tillräcklig för att ska kunna genomföra redan beslutade kompletterande penningpolitiska åtgärder och även för att vidta ytterligare åtgärder utan att äventyra finansiella oberoende. Detta är dock betingat av att även fortsättningsvis har möjlighet att göra avsättningar för eventuella ökade finansiella risker. resultat beror på avkastningen på bankens tillgångar, kostnaderna för bankens skulder och kostnaderna för att bedriva verksamheten. Det finns dock flera sätt att beräkna resultatet av verksamhet. Det bredaste resultatmåttet kan benämnas totalt resultat och beskriver hur eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) förändrats . ökade det egna kapitalet med . I och med att det egna kapitalet minskade med när betalade utdelning till staten uppgick det totala resultatet till 11 839 + 2 300 = . Det totala resultatet kan delas upp i olika beståndsdelar. Ett sätt är att skilja resultat som är realiserade från sådana som är orealiserade. Realiserade resultat uppstår till exempel när får ränta på banktillgodohavanden och värdepapper, vid försäljning av värdepapper som tidigare köpts eller vid utbetalning av löner. Orealiserade resultat uppstår när värdet på tillgångar som banken fortfarande äger förändras, till exempel om priset på guld förändras. Ett annat sätt att dela upp resultat är att separera sådant som kan härledas till räntor och värdepappersinnehav från sådant som är relaterat till guld- och valutainnehav. I tabell 8 har totala resultat på delats upp i fyra delar. Det realiserade resultatet från räntor och värdepapper uppgick till . Här ingår ränteintäkter och räntekostnader samt nettoresultatet av samtliga transaktioner och nedskrivningar som avser värdepapper. Dessutom ingår posten övriga intäkter, som i huvudsak består av utdelning på aktier i och avgifter från användarna av betalningssystemet , och kostnader för personal, administration och avskrivningar. Det realiserade resultatet från guld- och valutatransaktioner, inklusive nedskrivningar, uppgick till . Det orealiserade resultatet till följd av fallande räntor uppgick till medan det som orsakades av förändrade guld- och valutakurser uppgick till . Tabell 8 Resultatmatris, redovisade resultat, det vill säga det som tas upp i resultaträkning, omfattar allt resultat som har realiserats från räntor och värdepapperstransaktioner liksom från guld- och valutatransaktioner. redovisade resultat uppgick således till 2 696 + 826 = . Det resultat som ligger till grund för vinstutdelningen till staten, utdelningsgrundande resultat, omfattar såväl realiserat som orealiserat resultat kopplat till räntor och värdepapper, men exkluderar allt resultat som härrör från guld och valuta. Det utdelningsgrundande resultatet uppgick således till 2 696 + 3 764 = . Storleken på själva utdelningen tas fram genom att beräkna genomsnittet av det utdelningsgrundande resultatet och multiplicera detta . En sammanställning över hur de olika resultatmåtten förhåller sig till varandra finns i tabell 9. Vad är seignorage? seignorage är den del av redovisade resultat som kommer från rätten att ge ut sedlar och mynt. Värdet på alla utelöpande sedlar och mynt är upptaget som en skuld i balansräkning. Vid utgången av uppgick detta värde till . betalar ingen ränta på denna skuld, men har kostnader för hanteringen av sedlar och mynt. Av totala kostnader för personal, administration och avskrivningar på utgjorde kostnader för kontantförsörjning, det vill säga hantering av sedlar och mynt (se avsnittet Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden). 2018/19:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Tabell 9 Resultatmått 2018, varav försäljningar av värdepapper respektive guld och valuta varav nedskrivningar av värdepapper respektive guld och valuta (orealiserat resultat) varav värdeförändringar på värdepapper respektive guld och valuta varav kostnader för hantering av sedlar Genom att ge ut sedlar och mynt kan finansiera tillgångar med samma värde, men har inga öronmärkta tillgångar som exakt svarar mot posten sedlar och mynt. När man uppskattar intäkterna från dessa tillgångar görs därför en schablonberäkning. Eftersom sedel- och myntstockens genomsnittliga andel av balansomslutningen var antas att av intäkterna kommer från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Beräknat på detta sätt kan av totala ränteintäkter från tillgångar på (exklusive ränteintäkter avseende inlåning från motparter på ) sägas komma från dessa tillgångar. På samma sätt kan av det totala nettoresultatet av finansiella transaktioner, exklusive nedskrivningar, på anses komma från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Nettot av intäkter och kostnader som kan hänföras till sedlar och mynt uppgick således till 369 + 54 – 156 = . Det är detta belopp som kallas seignorage. Storleken på seignorage har minskat , vilket delvis beror på att det totala värdet på utelöpande sedlar och mynt minskat. Årets seignorage var dock högre än motsvarande värde för . Att seignoraget var högre trots att den genomsnittliga sedel- och myntstockens andel av balansomslutningen minskade något, förklaras av att ränteintäkter och nettoresultat från finansiella transaktioner, exklusive nedskrivningar, var högre än under föregående år. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som fastställdes av direktionen (dnr 2016-00854) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring, och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinje för redovisning (ECB/2016/34). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets (ECBS) riktlinje för redovisning. Det är som beslutar om ECBS:s riktlinje för redovisning och och monetär inkomst () rapporterar till vad gäller utveckling, tillämpning och genomförandet av denna riktlinje. Vid tolkning av redovisningsriktlinjen ska hänsyn tas till riktlinjens förarbeten, generella redovisningsprinciper samt god redovisningssed. avviker från ECBS:s redovisningsriktlinje på följande punkter: •I uppställningsformen för balansräkningen har begreppen ”euro” och ”euroområdet” ersatts med ”svenska kronor” respektive ”” på grund av att inte har infört euro som betalningsmedel. •Avskrivningstiden för byggnader uppgår till i stället med anledning av att bedöms bättre spegla faktisk livslängd för byggnader. •Riksbankens beloppsgräns för aktivering av anläggningstillgångar är ett halvt prisbasbelopp i stället för , vilket motiveras av att en lägre aktiveringsgräns bedöms medföra ökad kontroll av anläggningstillgångar. •Pensionsavsättningen bokförs till det försäkringstekniska värdet som beräknat i stället för till nominellt belopp alternativt anskaffningsvärde. Avvikelsen motiveras av att det försäkringstekniska värdet bedöms ge en mer rättvisande bild av den faktiska pensionsskulden. •Över- och undervärden på diskonteringspapper med löptid vid förvärvstillfället amorteras linjärt i stället för enligt internräntemetoden. Avvikelsen motiveras av att den bedöms ge en mer transparent redovisning av amorteringarna, och medför en konsekvent redovisning av amorteringar för samtliga värdepapper. • Kassaflödesanalys presenteras som en del av årsredovisningen, vilket inte är ett krav enligt ECBS:s redovisningsriktlinje. Kassaflödesanalysen har tagits fram med vägledning av den internationella redovisningsstandarden IAS 7 och avvikelsen motiveras av att kassaflödesanalysen tillför värdefull information gällande framförallt resultatet och förändringen av likvida medel. Inget byte av redovisningsprinciper har gjorts . kommer prisnedskrivningar avseende obligationer återföras linjärt mot ränteintäkterna från nedskrivningsdagen i stället för att vänta med återföringen tills försäljning alternativt förfall. Denna ändring medför en jämnare resultatredovisning och är en anpassning till ett förtydligande från gällande redovisning av prisnedskrivningar inom ramen för ECBS:s riktlinje för redovisning. Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: •Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. •Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. •Avvikelser från redovisningsprinciperna får endast förekomma om det är rimligt att betrakta sådana avvikelser som oväsentliga totalt sett mot bakgrund av bokslut. •Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. •Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. •Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. •Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. 2018/19:RB1 REDOVISNINGSPRINCIPER Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna Övriga tillgångar och Övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar 5–. Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är 3–. och konst skrivs inte av. Lönekostnader som kan hänföras till egenutveckling avseende it-inve- steringar räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången. Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter som inbetalats till ett konto hos . Utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt som har tagit emot från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som har makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som har upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och det görs en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultaträkningen när utgåvan varit utelöpande . Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger oreali- serade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. 2018/19:RB1 REDOVISNINGSPRINCIPER Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med positivt värde redovisas som tillgång och grupper med negativt värde som skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerad med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen, som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Ränteswappar bokförs, för både de inkommande och utgående transaktionerna, till ett värde som motsvarar skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Det framräknade beloppet omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp som motsvarar erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras det bokförda värdet till ett värde som motsvarar kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Fordringar i utländsk valuta på Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till pen- Skulder i svenska kronor till Skulder i utländsk valuta till Skulder i utländsk valuta till hemmahö- Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Inom linjen förda poster, se not 38. Nettoresultat av finansiella transaktioner och Avskrivningar av materiella och immateriella Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållet netto av finansiella transaktioner Erhållna avgifter och provisioner Betalda avgifter och provisioner Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Värdepapper i utländsk valuta Värdepapper i svenska kronor Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Kassaflöde från den löpande verksamheten Tabellen fortsätter på nästa sida. Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar Erhållen utdelning Likvida medel vid periodens början Kassaflöde från den löpande verksamheten Kursdifferens i likvida medel Likvida medel vid periodens slut Specifikation av likvida medel Bankkonton, bankutlåning och utlåningsrepor i utländsk valuta, se not 3 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Kassaflödesanalysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten. Kassaflöden som är hänförliga till den löpande verksamheten härrör från huvudsakliga verksamhet. Kassaflödet från den löpande verksamheten utgår från resultatet. Justering görs för poster som inte påverkar kassaflödet alternativt inte hör till den löpande verksamheten. Därutöver ingår kassaflödespåverkande förändringar av sådana balansräkningsposter som ingår i den löpande verksamheten. 2018/19:RB1 KASSAFLÖDESANALYS Investeringsverksamheten består av förvärv och försäljningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt de aktier och andelar som redovisas under posten Finansiella tillgångar. Därutöver ingår erhållen utdelning från aktie- och andelsinnehavet. Finansieringsverksamheten består av förändring i eget kapital som normalt sker genom utdelning, även kallad inleverans till statskassan. Sifferuppgifter inom parentes avser 2017. Uns (miljoner) Amerikanska dollar/uns Kronor/amerikanska dollar Per innehar 4 miljoner uns (troy/oz) guld (4), vilket motsvarar . har inget guld avyttrats. Not 2 Fordringar på IMF Insatskapital (kvot) NAB New Arrangements to Borrow innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 2 214 miljoner SDR (2 059). Ett belopp motsvarande de SDR som sammanlagt tilldelats av () redovisas som skuld (se not 19). Under posten Reservposition i IMF nettoredovisas insatskapital (kvoten) i IMF om 4 430 miljoner SDR, med IMF:s konto för svenska kronor. IMF:s konto i svenska kronor är ett skuldkonto som visar hur stor andel av insatskapitalet betalat in till IMF genom att utnyttja kontokrediten på detta konto. Nettoredovisningen av dessa poster medför att endast den del av insatskapitalet som IMF använder för utlåning till medlemsländer redovisas som fordran på IMF. Posten PRG-HIPC utlåning avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indebted Poor Countries) och för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR återbetalades . 2018/19:RB1 NOTER Vid utgången av uppgick NAB-utlåning till 191 miljoner SDR (249). Vid utgången av 2018 hade dessutom en fordran på IMF om 12,8 miljoner SDR (12,8) som avser medel som IMF får använda vid ränte- och kreditförluster till följd av dröjsmål. Medlen har överförts genom att IMF löpande har gjort avdrag från ränteutbetalningar som avser reservposition i IMF. har löpande bokfört dessa avdrag i resultaträkningen. Därför finns de inte upptagna som fordran på IMF i balansräkning. Not 3 Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, brittiska pund, australiska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor och japanska yen. Fördelningen framgår av tabellen nedan. Värdepapperen har värderats till noterade priser. Fördelningen av banktillgodohavanden och värdepapper enligt löptid framgår av tabellen nedan. Över 1 månad, upp , upp till 1 år år, upp till 5 år deltog inte i något automatiserat värdepapperslåneprogram. Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras RIX- konton i . Utlåningen sker mot säkerhet och utlåningsfacilitetsräntan har motsvarat reporänta plus . Not 5 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper, antingen för att säkerställa den finansiella stabiliteten eller för att bidra till en bättre fungerande transmissionsmekanism vid ett krisläge i det finansiella systemet. har enligt direktionens beslut inte genomfört nya köp av statsobligationer, däremot återinvesteras förfall och kupongbetalningar från statsobligationsportföljen. Årets ökning om förklaras främst av återinvesteringar av obligationsinnehav som förfaller . Enligt beslut av direktionen ska de stora förfall som kommer att ske återinvesteras med start och pågå till och med . Värdepapperen har värderats till noterade priser. Fördelningen av värdepapper i svenska kronor enligt återstående löptid framgår av tabellen nedan. Över 1 månad, upp , upp till 1 år år, upp till 5 år 2018/19:RB1 NOTER Not 6 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde, årets början Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Anskaffningsvärde, årets början Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Under posten Byggnader och mark redovisas två fastigheter, huvudkontoret i och kontantförsörjningskontoret i kommun (). Fastigheterna klassificeras som specialenheter och är därför inte skattepliktiga. förvärv avser bland annat it-applikationer om (42). I posten Bokfört värde maskiner och inventarier ingår immateriella anläggningstillgångar i form av applikationssystem med (145). har anskaffningsvärdet avseende byte av fönster omklassificerats från byggnader till inventarier med . Not 7 Finansiella tillgångar 17 244 aktier à nominellt 5 000 SDR 16 aktier à nominellt Centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) som inte ingår i eurosystemet är ålagda att betala in av sin kapitalandel i ECB. kapitalandel uppgår till och ECB:s totala andelskapital till 10 825 007 . Kapitalandelen baseras på respektive lands BNP och antal invånare och beräknas . Den inbetalda andelen ska täcka vissa administrationskostnader för deltagande i ECBS. Centralbanker inom ECBS som inte ingår i eurosystemet har ingen rätt att erhålla vinstutdelning från ECB och ingen skyldighet att täcka eventuella förluster hos ECB. Per uppgick inbetalda andelsbelopp till 9 226 , vilket varit oförändrat .