yttr · H505TU5y · 2018-04-26 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder anmodade övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Utskottet anser att den redogörelse som har lämnats av regeringen i skrivelse 75 i allt väsentligt synes ge en korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Utskottet lämnar i yttrandet vissa iakttagelser med anledning av den praxis som synes ha etablerats under det senaste och som innebär att regeringen i högre utsträckning har redovisat sin behandling av tillkännagivanden i budgetpropositionen eller i en annan proposition före skrivelse 75. Utskottet redogör även för de ställningstaganden som utskottet har redovisat tidigare under med anledning av regeringens behandling av dessa tillkännagivanden. I skrivelse 2017/18:75 redovisas vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Regeringens redovisning omfattar samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas beslut och berednings-läge för sammanlagt 35 riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Regeringen redovisar att 12 riksdagsskrivelser har slutbehandlats , medan 23 skrivelser bereds vidare. Tabell 1 Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av trafikutskottets betänkanden 2015/16 2016/17 2017/18 ⃰ ⃰ Gäller endast första delen av . En stor andel av riksdagsskrivelserna utgörs av tillkännagivanden. Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas tolv tillkännagivanden som slutbehandlade. För fem av dessa medför det också att den berörda skrivelsen är slutbehandlad. I sammanhanget kan påminnas om att regeringen har valt att redovisa samtliga tolv slutbehandlade tillkännagivanden i särskild ordning tidigare under ; nio tillkännagivanden redovisades som slutbehandlade i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22), och resterande tre tillkännagivanden redovisades som slutbehandlade i propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63). Eftersom regeringens redogörelse har behandlats närmare i trafikutskottets betänkanden Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2017/18:TU1) och Några frågor om alkolås (bet. 2017/18:TU7) följer nedan endast en sammanställning i tabellform över de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade. Tabell 2 Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade Infrastruktur och förutsättningar för cykling En strategi för luftfarten Transportstyrelsens avgifter för tillsyn Insatser mot alkohol vid bilkörning Kontroller och tillsyn av åkeribranschen En strategi för luftfarten En strategi för säkrare vägar Regeringen uppger att 26 tillkännagivanden är under fortsatt beredning. Nedan följer en redovisning av det arbete som regeringen har utfört med anledning av dessa tillkännagivanden samt i förekommande fall en redovisning av den fortsatta beredningsprocessen. Tabell 3 Tillkännagivanden som redovisas som under beredning Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar 2013/14:217, 218 Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur Beslut om omhändertagande och klampning Beslut om omhändertagande och klampning Lastbilars och bussars längd och vikt Sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet Vissa frågor om upphandling av infrastruktur En strategi för luftfarten Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar äldsta tillkännagivande som fortfarande bereds finns i riksdagsskrivelse 2004/05:178 och rör sjösäkerhet. I tillkännagivandet framförs att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för obligatorisk utbildning och förarbevis för fritidsbåtar. Regeringen påminner om att frågan om kompetensbevis och hastighetsbegränsningar för fritidsbåtar behandlades i propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160). Propositionen följdes av riksdagsskrivelse 2005/06:308 där godkände regeringens förslag om förarbevis för att få framföra vissa fritidsbåtar. har frågan om kompetensbevis för fritidsbåtar utretts inom , som tagit fram ett fördjupat kunskapsunderlag i frågan. Regeringen anger att en departementspromemoria om behörighetsbevis för fritidsbåtar och fritidsskepp har utarbetats och remitterats samt att remissvaren har sammanställts. Vidare framförs att frågan om särskild reglering av vattenskotrar aktualiserades . Efterföljande höst lämnade Havs- och vattenmyndigheten slutredovisningen av ett regeringsuppdrag om att kartlägga olägenheter från vattenskotrar och andra mindre motordrivna farkoster samt om att analysera behovet av en särskild reglering för sådana farkoster. remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskotrar och har efter avslutad remiss sammanställt remissvaren. Därefter har frågan analyserats vidare inom . I riksdagsskrivelse 2012/13:259 finns ett tillkännagivande om luftfartsfrågor. I skrivelsen tillkännages att den lokala flygtrafikledningen på Swedavias flygplatser, de militära flygplatserna och flygplatser som Försvarsmakten har ett stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart ska utövas av . Regeringen hänvisar till beslut om ändring i luftfartslagen, vilket fattades på förslag av trafikutskottet. Lagändringen, som utfärdades av regeringen och trädde i kraft , innebar att flygtrafikledningstjänsten vid de flygplatser som ägs eller drivs av staten återreglerades. I det betänkande (bet. 2012/13:TU18) som låg till grund för riksdagsskrivelsen angavs att regeringen förväntades åtgärda tillkänna-givandet genom en ändring i luftfartsförordningen. Regeringen redovisar att ett förslag till en sådan ändring remitterades i samband med förslaget om ändring i luftfartslagen. Eftersom förslaget till förordningsändring delvis kritiserades av remissinstanserna gjordes bedömningen att det inte var möjligt att besluta om ändringar i luftfartslagen och luftfartsförordningen . Enligt regeringen pågår ett arbete med att ta fram ett nytt förslag till ändringar i luftfartsförordningen. Förslaget kan komma att behöva remitteras. Vad gäller it-politiska frågor finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2013/14:168 om att regeringen bör upprätta en särskild strategi för hur man med olika it-lösningar kan minska transportbehovet liksom koldioxid-utsläppen, och även verka för att en motsvarande strategi tas fram på EU-nivå samt ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten. Regeringen redovisar att den regleringsbrev gav 62 myndigheter i uppdrag att arbeta med att minska koldioxidutsläppen från resor och transporter genom att använda den teknik som tagits fram inom ramen för projektet möten i myndigheten (REMM). Vidare framhåller regeringen att en samlad digitaliseringspolitik har presenterats för i skrivelsen Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning (skr. 2017/18:47). Regeringen uppger också att den arbetar aktivt inom ramen för (transport, telekommunikation och energi) och att rådet antog rådsslutsatser om digitalisering av transporter. I rådsslutsatserna uppmanas kommissionen att arbeta med medlemsstaterna och berörda aktörer för att ta fram en övergripande och multimodal digitaliseringsstrategi för transportsektorn med en tillhörande färdplan med en vägledande förteckning över föreslagna åtgärder och en tidsplan för när de ska läggas fram. I riksdagsskrivelserna 2013/14:217 och 2013/14:218 finns ett tillkännagivande om att arbetet med att skapa fler säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken behöver påskyndas. Regeringen hänvisar till att Trafikanalys fick i uppdrag att genomföra en utredning om trygga och säkra uppställningsplatser. Trafikanalys redovisade uppdraget genom rapporten och säkra uppställningsplatser. Regeringen anger att rapporten har analyserats och att avsikt är att bjuda in representanter för transportbranschen och transportsäkerhetsrådet till ett möte för att få ytterligare underlag. Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur I riksdagsskrivelse 2013/14:372 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på i takt med att underhållskontrakten löper ut. Regeringen redovisar att frågan har behandlats av Utredningen om järnvägens organisation och då särskilt i delbetänkandet på anläggningen (SOU 2015:42) som redovisades och behandlar järnvägens infrastruktur. Delbetänkandet har remitterats, och en remissammanställning har upprättats. Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning av järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för genomförande av järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget i en delrapport och i en slutrapport . Utöver förslag på möjliga åtgärder för att driva och underhålla det statliga järnvägsnätet i egen regi innehöll slutrapporten även förslag på vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning av järnvägsunderhåll. har vid två redovisningstillfällen konstaterat att uppdraget fortlöper enligt plan. I fråga om leveransuppföljning i egen regi har rekryterat egen personal som arbetar med att följa upp att entreprenörerna följer kontraktskraven. När det gäller underhållsbesiktningar har påbörjat en översyn av regelverket för besiktningsverksamheten och har för avsikt att renodla styrdokumenten . Vidare har redogjort för att den digitala utvecklingen inom området går fort framåt och att behoven av mätningar därigenom kommer att minska successivt. För att ytterligare öka kunskapen om anläggningens tillstånd har verket för avsikt att rekrytera personer som ska analysera mätdata från nuvarande tillståndsbedömningar och göra kvalitativa bedömningar ute i spår. nästa redovisningstillfälle är , och efter det avser regeringen att återkomma med tidpunkter för ytterligare redovisningstillfällen. Riksdagsskrivelse 2013/14:373 innehåller ett tillkännagivande om samhällsuppdrag inom järnvägsområdet. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällsbehovet av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses. Regeringen framhåller att erbjuder konkurrenskraftiga godstransporter på järnväg och tillsammans med arbetar för att utöka den s.k. kombitrafiken. Regeringen betonar att den avser att återkomma till i det fall fortsättningsvis inte lyckas med detta och om företaget inte i högre utsträckning tillgodoser samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter. Vidare refererar regeringen till budget-propositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) där det anges att det finns anledning att förtydliga uppdraget för för att understryka det viktiga ansvar som bolaget har som förvaltare av stationer och depåer. I den nämnda budgetpropositionen anges även att regeringen avser att återkomma till när det gäller . I riksdagsskrivelse 2013/14:374 finns ett tillkännagivande om att regeringen ska se till att sjöfarten mer effektivt binds samman med järnvägs- och vägtransporter, arbeta för att genomförandet av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektivt som möjligt samt återkomma till med ett förslag på införande av ett system med tonnageskatt. Regeringen hänvisar till att fick i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. I de bakomliggande direktiven underströk regeringen bl.a. att uppdraget skulle utgå från ett trafikslagsövergripande perspektiv. Uppdraget skulle även ha sin utgångspunkt i regeringens proposition Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016:17:21) och dess ambition om att långväga gods ska flyttas från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen anger också att den tydligt efterfrågat en beskrivning av hur de hamnar som pekat ut som centrala för godstransporter kan vara vägledande för framtida satsningar och prioriteringar av infrastruktur. inkom med sitt förslag till ny nationell plan . Enligt regeringen har , i linje med uppdraget, tillämpat ett trafikslagsövergripande perspektiv, vilket också har genomsyrat de tillstånds- och bristanalyser som genomförts inför framtagandet av planförslaget. Analyserna har omfattat nationella stamvägar, statliga järnvägar samt farleder med koppling till övergripande hamnar och stomhamnar inom det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), och utgjort en grund för prioriteringarna i planförslaget. Regeringen har för avsikt att avsluta denna del av tillkännagivandet i samband med att ett beslut fattas om att fastställa en nationell plan . I fråga om de nya svavelreglerna anger regeringen att få överträdelser har noterats inom ramen för Transportstyrelsens tillsyn. pågår beredning av ett förslag till ett mer effektivt sanktionssystem för överträdelser av svavelreglerna. Vad gäller tonnagebeskattning hänvisar regeringen till att ett nytt system för tonnagebeskattning trädde i kraft med syfte att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska fartygsflottan. Som ett resultat kan kvalificerade rederier nu välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. I fråga om redovisningscentraler för taxi finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2013/14:375 om att den nuvarande möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upphävas. Regeringen hänvisar till beslutet om att utse en särskild utredare med uppdrag att bl.a. utreda och eventuellt lämna förslag på en obligatorisk användning av taxameterutrustning i taxifordon utan möjlighet till dispens. Utredningen, som kom att förlängas , avslutades i och med överlämnandet av slutbetänkandet Taxi och samåkning – , och i övermorgon (SOU 2016:86). I slutbetänkandet föreslås att man tar bort möjligheten till undantag från kravet om att ett taxifordon får användas i taxitrafiken endast om det är försett med taxameterutrustning. Betänkandet har därefter remitterats. Regeringen har för avsikt att i närtid lämna förslag till om ändringar av lagstiftningen om taxitrafik. Riksdagsskrivelse 2014/15:24 innehåller ett tillkännagivande med anledning av cabotagebestämmelserna, nämligen att regeringen ska se över det nuvarande beställaransvaret. Regeringen redovisar att den gav i uppdrag åt Transportstyrelsen att se över om den nuvarande regleringen av beställaransvar skapar tillräckliga förutsättningar för ordning och reda i transportbranschen. Slutredovisningen var planerad till , men Transportstyrelsen gjorde bedömningen att ytterligare utredning krävdes och valde därmed att endast presentera en delrapport. Ytterligare en delrapport om beställaransvar överlämnades till . Transportstyrelsen konstaterar där bl.a. att det finns ett behov av att öka berörda myndigheters kunskap om de aktuella reglernas utformning. Uppdraget slutredovisades och remitterades därefter. Regeringen anger att den har för avsikt att i närtid lämna förslag till om ändringar av beställaransvaret. Beslut om omhändertagande och klampning I riksdagsskrivelse 2014/15:25 finns ett tillkännagivande om åtgärder vid hindrande av färd, där regeringen uppmanas att utreda möjligheterna att låta de föreslagna åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd bestå i längre än samt att låta en polisman eller tulltjänsteman besluta om klampning. Av regeringens redovisning framgår att Transportstyrelsen fick i uppdrag att i nära samråd med och följa upp de nya bestämmelserna om bl.a. åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Uppdraget inbegriper att utreda möjligheterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt att låta en polis eller tulltjänsteman besluta om klampning. lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget, och slutredovisningen överlämnades till . Regeringen har därefter tagit fram promemorian Förbättrade möjligheter att besluta och verkställa vissa sanktioner på yrkestrafikområdet, vilken remitterades . Regeringen anger att den har för avsikt att överlämna en proposition till med förslag till ändringar i lagen (2014:1437) om hindrande av fortsatt färd. Riksdagsskrivelse 2014/15:123 innehåller ett tillkännagivande om cykling. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och att inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns. Regeringen framför att promemorian Cykelregler har utarbetats inom . Promemorian presenterades som den nationella strategin för ökad och säker cykling, dvs. , och har därefter remitterats. I promemorian ges ett antal förslag till förordningsändringar, t.ex. möjligheten för cyklister att använda körbanan även när det finns en cykelbana. I riksdagsskrivelse 2014/15:194 om sjöfartsfrågor finns ett tillkännagivande om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas. Regeringen redovisar att den remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter, och efter det har remissvaren sammanställts. Frågan har sedan analyserats vidare inom . Beslut om omhändertagande och klampning samt lastbilars och bussars längd och vikt Riksdagsskrivelse 2014/15:206 innehåller två tillkännagivanden som rör yrkestrafik. I det första tillkännagivandet uppmanas regeringen att skyndsamt återkomma till med förslag som möjliggör att åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd kan bestå i än . Liksom i redogörelsen för beredningen av riksdagsskrivelse 2014/15:25 och tillhörande tillkännagivande om åtgärder vid hindrande av färd, hänvisar regeringen till Transportstyrelsens uppdrag om att i nära samråd med och följa upp de bestämmelser om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd som trädde i kraft . lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget som följdes av en slutredovisning . Regeringen har därefter tagit fram promemorian Förbättrade möjligheter att besluta och verkställa vissa sanktioner på yrkestrafikområdet, vilken remitterades . Regeringen anger att den har för avsikt att överlämna en proposition till med förslag till ändringar i lagen (2014:1437) om hindrande av fortsatt färd. Det andra tillkännagivandet behandlar lastbilars och bussars längd och vikt. I tillkännagivandet framförs att det finns behov av att regeringen skyndsamt utarbetar erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet. Det finns enligt tillkännagivandet också behov av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . Regeringen hänvisar till propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är tillåtet . Vidare nämner regeringen att den beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen och vägmärkesförordningen, vilka trädde i kraft . Regeringen anger även att den fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordonståg . Ändringarna trädde i kraft och kommer enligt regeringen att ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Riksdagsskrivelse 2015/16:226 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av . Regeringen framhåller att dess beslut om uppdrag till en statlig samordnare för ändrades . Samordnarens uppdrag begränsades i och med ändringen till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , varpå övriga delar av uppdraget upphörde. redovisade den statliga samordnaren rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen påpekar också att den beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. beslutade regeringen även att inrätta ett Arlandaråd för att långsiktigt utveckla sett ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet, anslutande transporter och infrastruktur på marken samt tillgången till andra flygplatser i . fungerar som ett rådgivande organ för erfarenhetsutbyte mellan företrädare för regeringen, myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer och forskning m.fl. Sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet I riksdagsskrivelse 2015/16:296 finns ett tillkännagivande som behandlar sjöfartsfrågor, nämligen att regeringen bör se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet. Regeringen redovisar att har tagit fram en promemoria med författningsförslag som har remitterats. Regeringens avsikt är att införa en administrativ sanktionsavgift i form av en miljösanktionsavgift för att kraven i svaveldirektivet ska följas bättre. En sådan avgift kan införas genom en förordningsändring som regeringen beslutar om. Sårbarhet i transportsystemet, införandet av ERTMS samt vissa frågor om upphandling av infrastruktur I riksdagsskrivelse 2016/17:101 finns tre tillkännagivanden om olika infrastrukturfrågor. I det första tillkännagivandet framförs att regeringen bör ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska sårbarheten i transportsystemet. Regeringen anger att fick i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. redovisade uppdraget , och regeringen planerar att fastställa en ny nationell plan . I sammanhanget hänvisar regeringen även till propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21). Enligt regeringen är sårbarhet och gränsöverskridande transporter exempel på frågor som tas upp i infrastrukturpropositionen och är därmed också aktuella i arbetet med fastställandet av en nationell plan. Vidare bereds även vissa frågor om gränsöverskridande transporter i arbetet med regeringens aviserade godsstrategi som är tänkt att beslutas . Regeringens avsikt är att tillkännagivandet ska kunna avslutas i samband med att en nationell plan fastställs och godsstrategin beslutas. I det andra tillkännagivandet framförs att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. I sin redovisning hänvisar regeringen återigen till uppdrag att ta fram ett förslag till nationell plan. I direktivet till uppdraget angav regeringen att bör verka för att ERTMS införs samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. Regeringen avser att avsluta tillkännagivandet i samband med att en nationell plan fastställs . Slutligen innehåller skrivelsen ett tillkännagivande om att regeringen bör tillse att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet.