yttr · H505SkU10y · 2018-04-18 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder har bett bl.a. skatteutskottet att yttra sig över regeringens skrivelse 2017/18:75 och eventuella följdmotioner i de delar de berör utskottets beredningsområde. Ingen motion har väckts i ärendet. har beslutat att yttra sig över redogörelsen i de delar som avser riksdagsskrivelser som utskottet medverkat till och som inte var slutbehandlade . Följande tio riksdagsskrivelser har enligt redogörelsen ännu inte slutbehandlats: – 2001/02:201 om avskaffande av reklamskatten – 2011/12:170 om – 2013/14:56 om uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler – 2013/14:186 om ändring av beställningsbemyndiganden och överlåtelse av fastighet – 2013/14:251 om ett starkare skydd för våldsutsattas personuppgifter – 2014/15:169 om personligt betalningsansvar – 2015/16:161 om kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag – 2016/17:63 om uppföljning av effekter för företagen – 2016/17:98 om att regeringen i kommande skrivelser fullt ut bör analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt – 2017/18:80 om konsekvensanalys av den nya fåmansföretagsdefinitionen. I skrivelse 2017/18:75 redogör regeringen för de åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen som vidtogs –. För att underlätta utvärderings- och uppföljningsarbete omfattar redogörelsen vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. En viktig del av redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelserna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Skrivelsen innehåller därför också uppgifter om regelbeståndet i () och hos myndigheterna. Av de riksdagsskrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser de flesta ärendena lagstiftning som utskottet beredde och där regeringens åtgärd har varit att utfärda den lagstiftning som antagit. Dessa riksdagsskrivelser är i och med detta slutbehandlade. Enligt redogörelsen har två tillkännagivanden från utskottet slutbehandlats . Det gäller tillkännagivanden om noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning (bet. 2012/13:SkU8) och ett tillkännagivande om att bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet i enlighet med slutsatser (bet. 2016/17:SkU27). Enligt skrivelsen slutbehandlades det förstnämnda tillkännagivandet i samband med proposition 2016/17:2018 Några frågor om offentlighet och sekretess vari regeringen redovisade sitt arbete med offentlighet och sekretess i EU-samarbetet. Det andra tillkännagivandet slutbehandlades i samband med att regeringen i budgetpropositionen redovisade de ytterligare åtgärder som vidtagits för att förenkla skattesystemet. Tio riksdagsskrivelser har redovisats som icke slutbehandlade. Utskottet behandlar i det följande dessa icke slutbehandlade riksdagsskrivelser. Det är angeläget att skrivelser behandlas med nödvändig skyndsamhet, och det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när den kan tänkas avsluta ett ärende som är under behandling. När det gäller frågan om en avveckling av reklamskatten konstaterar utskottet att det nu har gått utskottet föreslog ett tillkännagivande om en sådan avveckling med beaktande av de budgetpolitiska målen. beslutade att göra ett tillkännagivande i enlighet med skatteutskottets förslag . har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet, och ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten togs 2006 och 2008. Utskottet har påtalat att tillkännagivande avser avveckling av hela reklamskatten. överlämnade sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Enligt kommitténs bedömning borde reklamskatten avskaffas i enlighet med tillkännagivande . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att stegvis, till en början riktat mot dagspressen, påbörja processen med att avveckla reklamskatten. Efter förslag i budgetpropositionen sänkte skattesatsen för annons i periodisk publikation från till , och skattesatsen för övriga annonser och reklam sänktes från till . Vidare höjdes gränsen för återbetalning av reklamskatt avseende annonser i självständig periodisk publikation från ett belopp motsvarande en skattepliktig omsättning om högst till . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam höjdes från till . Ändringarna trädde i kraft . I skrivelsen anför regeringen att efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.25 s. 589 f.) slopade reklamskatten för annons i periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program. I propositionen gjorde regeringen vidare bedömningen att det inte finns något utrymme för ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. Regeringen avser dock att fortsätta med det stegvisa avskaffandet av reklamskatten. I skrivelsen anför regeringen vidare att regeringen i budgetpropositionen gjorde bedömningen att skattesatsen för övriga annonser och reklam bör sänkas från till fr.o.m. . För det fall avsatta reformmedel bedöms räcka till ytterligare sänkning av skattesatserna, bör en sådan sänkning övervägas och regeringen avser att återkomma till med förslag. Olika regeringar har i budgetpropositionen redovisat sina överväganden som inneburit att frågan prioriterats men att det med beaktande av de budgetpolitiska målen inte funnits förutsättningar för en finansiering av en sådan åtgärd. har i sitt budgetbeslut godtagit denna uppfattning och i allmänhet avvisat en rad motioner om en omedelbar avveckling av reklamskatten. Det kan således enligt utskottets mening inte hävdas att någon regering skulle ha försummat att hörsamma begäran att pröva frågan. Till saken hör också att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har förklarat för att hela reklamskatten bör avskaffas. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning nu inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. Utskottet anser trots detta att det har gått orimligt sedan gjorde sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Det är bra att regeringen vidtagit åtgärder som syftar till att avveckla reklamskatten och aviserar ytterligare steg för att avveckla skatten, men utskottet anser att det dessutom borde vara möjligt för regeringen att närmare ange när riksdagsskrivelsen beräknas vara slutbehandlad. När det gäller , dvs. tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2011/12:170, beslutade med bifall till en reservation (S, MP, V) om ett tillkännagivande om att skatteavtalet med bör förhandlas om för att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i . I skrivelsen redovisar regeringen att har tagit kontakt med sin danska motsvarighet för en utvärdering av det särskilda avtal mellan och som reglerar kompensationen för förlorade skatteintäkter för personer som arbetspendlar mellan länderna, den s.k. utjämningsordningen. Arbetet ska ske i linje med de förutsättningar som anges i avtalet. När utvärderingen är klar kan regeringen ta ställning till om det utjämningsbelopp som överförs från till är tillräckligt stort för att möjliggöra kompensation för de kostnader för hemkommunerna som pendlarna medför. Den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har utvärderat avtalet. Utskottet anser att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. Uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler Ett annat ärende som inte har slutbehandlats rör en ändring av de särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag, de s.k. 3:12-reglerna. Under utskottets beredning av ändringsförslaget som lämnades i budgetpropositionen framkom farhågor om att det inte kunde uteslutas att det fanns ett behov av ytterligare ändringar som motverkade möjligheterna till inkomstomvandling som regelverket värnade gynnsamma villkor för företagande och risktagande. De aktuella ändringarna i budgetpropositionen innebar att det införs ett kapitalandelskrav om som innebär att löneunderlagsregeln bara får tillämpas av delägare som äger en viss minsta andel av kapitalet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsas också till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller närståendes kontanta ersättning som det höjs från av underlaget. Löneuttagskravet sänks till 9,6 inkomstbasbelopp, och en definition av dotterföretag införs. Slutligen höjs den positiva räntefördelningsräntan. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen noga bör följa utvecklingen av de förändringar av 3:12-reglerna som föreslogs i budgetpropositionen och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag som ytterligare justerar regelverket. I skrivelsen anför regeringen att man gav Utredningen om översyn av 3:12-reglerna (Fi 2014:06) i uppdrag att se över 3:12-reglerna i syfte att begränsa möjligheterna till inkomstomvandling. Utredningen överlämnade betänkandet Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens förslag behandlades i en lagrådsremiss som beslutades . M, SD, C, L och KD angav i ett särskilt yttrande till finansutskottets betänkande om riktlinjer för den ekonomiska politiken (bet. 2016/17:FiU20) att de var beredda att agera i , t.ex. i form av en misstroendeförklaring, om förslaget ingick i budgetpropositionen . Regeringen presenterade därför inte något förslag i budgetpropositionen . Lagstiftningsärendet bereds inom . Utskottet anser att regeringen alldeles oavsett om det aviserade förslaget i budgetpropositionen dragits tillbaka bör redovisa för hur de förändringar av 3:12-reglerna som antogs efter förslag i budgetpropositionen fallit ut vid tillämpningen. Ändring av beställningsbemyndigande och överlåtelse av fastighet behandlade en proposition om förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i . beslutade bl.a. att bemyndiga regeringen att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. I ärendet anförde skatteutskottet, utan att föreslå ett tillkännagivande till regeringen, att utskottet instämde i det som försvarsutskottet hade anfört om en analys av de operativa konsekvenserna, en bedömning av merkostnaderna och en dialog med Försvarsmakten i samband med överlåtelsen av den aktuella fastigheten. hade i övrigt inget att invända mot att regeringen bemyndigades att överlåta fastigheten. Enligt skrivelsen godkände regeringen ett avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i enligt Stockholmsförhandling. för en kontinuerlig dialog med kommun, och Försvarsmakten gällande projektet. har ännu inte genomfört någon överlåtelse och dialogen mellan parterna fortsätter. Regeringen håller sig informerad om dialogen, som bl.a. syftar till att minimera de konsekvenser som en överlåtelse av fastigheten innebär för Försvarsmaktens verksamhet. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Ett starkare skydd för våldsutsattas personuppgifter behandlade en proposition om förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer. Förslaget innebar att möjlighet att begära biträde av socialnämnden i ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering lyftes fram i lagtexten och att sekretessen för personuppgifter i ärenden om kvarskrivning förstärktes. Förslaget innehöll också en beskrivning av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt och läggs fram inom rimlig tid. Enligt skrivelsen gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter (dir. 2014:98). Betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69) överlämnades och har remitterats. Regeringen anför vidare i skrivelsen att regeringen i enlighet med vad som aviserats i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.32) kommer att lämna en proposition till . Regeringen lämnade proposition 2017/18:145 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen till . har påtalat att avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt. Utskottet anser att beredningen av frågan tagit men anser att det är glädjande att regeringen nu återkommit till med förslag. I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /15 beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar, om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Enligt skrivelsen gav regeringen , som ett underlag för regeringens fortsatta arbete, ett uppdrag att redogöra för hur reglerna om företrädaransvar i vissa fall tillämpas. Som framgår av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.32) har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att se över bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) om hel eller delvis befrielse från företrädaransvar och om anstånd som är till fördel för det allmänna och att analysera om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård samt överväga behov av förändringar, i enlighet med vad som närmare anges i uppdraget. Uppdraget ska redovisas . har ställt sig bakom reservation 13 i skatteutskottets betänkande 2017/18:12 Skatteförfarande som konstaterar att regeringens uppdrag till Statskontoret inte avser hela frågan om företrädaransvar. Uppdraget omfattar t.ex. inte den viktiga aspekten om rekvisiten som bl.a. föreskriver att det ska handla om grov oaktsamhet. anser att regeringens förfarande är anmärkningsvärt och att Statskontoret bör få ett utökat uppdrag som omfattar hela företrädaransvaret och inte bara begränsade delar. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att låta se över reglerna för det skatterättsliga företrädaransvaret. Regeringen har inte återkommit med konkreta förslag, vilket den bör göra . Utskottet utgår från att frågan redovisas i enlighet med önskemål. Kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag I samband med att under förra antog en ny tullag beslutade att ställa sig bakom det som utskottet anfört om att se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag. Enligt skrivelsen avser regeringen att ge en utredare i uppdrag att utreda frågan. Utskottet anser att det tagit orimligt för regeringen att komma fram till ett beslut om att en utredare ska se över frågan. Uppföljning av effekter för företagen behandlade ett förslag om ändringar i mervärdesskattelagen med anledning av tillämpningen av nya EU-bestämmelser om fast egendom. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen kort efter utgången av 2017 bör följa upp hur de ändrade bestämmelserna har påverkat företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen, och återkomma med förslag på de åtgärder som kan visa sig behövas för att förhindra orimligt ökade administrativa svårigheter med ökade kostnader för företagen som följd. Enligt skrivelsen gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att redogöra för vilka effekter förändringarna i proposition 2016/17:14 om ett nytt fastighetsbegrepp i mervärdesskattelagen har haft på företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma i frågan . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt I samband med behandling av regeringens skrivelse 2016/17:98 Redovisning av skatteutgifter tillkännagav att regeringen i kommande skrivelser fullt ut bör analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt (bet. 2016/17:SkU32). Enligt skrivelsen avser regeringen att återkomma med anledning av tillkännagivandet i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Konsekvensanalys av den nya fåmansföretagsdefinitionen behandlade regeringens proposition 2017/18:8 Justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. ställde sig bakom regeringens förslag till lagändring och biföll en reservation (M, C, L, KD) om att regeringen ska återkomma till med en konsekvensanalys av den nya fåmansföretagsdefinitionen (bet. 2017/18:SkU4). Enligt skrivelsen avser regeringen att återkomma i frågan . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (-), (M), (MP), (SD), Momodou Jallow (V), (KD), (S), (S), (M) och (S).