yttr · H505FiU3y · 2018-04-25 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2017/18:118 Verksamheten i Europeiska unionen och de följdmotioner som väckts med anledning av den i de delar som rör utskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och över kommittémotion 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6–8 och 27 och motion 2017/18:4041 av och (båda SD) yrkandena 5 och 6. Utskottet anser att de aktuella motionsyrkandena bör avstyrkas. I yttrandet finns två särskilda yttranden (SD, V). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. I skrivelsen finns frågor som rör finansutskottets beredningsområden framför allt under avsnitten: • 2020-strategin och den europeiska terminen • Översynen av EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 • Ekonomi och finans • Skydd av EU:s finansiella intressen Den övergripande utvecklingen i EU Regeringen inleder skrivelsen med att konstatera att det växte fram en ökad optimism om unionens framtid, och att en omfattande framtidsdiskussion fördes. Regeringen konstaterar att de sociala frågorna fick en fram-skjuten position. stod tillsammans med kommissionen värd för toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i , då uttalandet om en europeisk pelare för sociala rättigheter undertecknades av tre av EU:s institutioner. Förhandlingarna om utträde ur EU har inletts. Vid europeiska rådets möte konstaterades att tillräckliga framsteg gjorts, och att förhandlingarna därmed kunde gå vidare till nästa etapp. I kommissionens höstprognos bekräftades att den ekonomiska åter-hämtningen fått fäste. Euroområdet visade den högsta BNP-tillväxten , och flera medlemsländer uppvisade stabilare offentliga finanser, även om de offentliga skuldnivåerna på många håll är höga. Regeringen tar upp att EU vidtog flera åtgärder för att hantera den akuta flyktingsituationen och stärka nuvarande asylsystem. Regeringen uppmärksammar även att utvecklingen i vissa medlemsländer har varit negativ när det gäller respekten för rättsstatens principer och EU:s grundläggande värden, vilket regeringen och andra medlemsländer ser med oro på. Vidare lyfter regeringen att det genomfördes stora insatser för att främja ökad delaktighet i , bl.a. genom EU-sakråd och EU-handslag. ökade stödet för EU inom hela EU; av medborgarna är optimistiska inför EU:s framtid. 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning inom unionen. Den sjunde europeiska planeringsterminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU . Som en del av terminen ska medlemsländerna överlämna nationella reformprogram till kommissionen, där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. överlämnade sina nationella reform- respektive konvergensprogram till kommissionen . Kommissionen presenterade förslag till landspecifika rekommendationer, som identifierar vad medlemsländerna borde prioritera för att leva upp till målsättningarna i 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Terminen avslutades med att ställde sig bakom rekommendationerna, som formellt antogs av rådet. Rekommendationerna är inte bindande, och regeringen anger i skrivelsen att man ser dem som ett instrument för att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppnå de mål som sätts upp inom EU. De rekommendationer som rådet antog för var följande: • Ta itu med risker kopplade till hushållens skuldsättning, framför allt genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten, som utlåningen på en alltför hög skuldkvotsnivå tyglas. • Främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom att införa större flexibilitet i hyressättningen och genom att se över beskattningen av kapitalvinster. informerade statssekreterarna utskottet om konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Utskottet behandlade de landspecifika rekommendationerna i betänkandena /17:FiU20 och 2017/18:FiU1. Översynen av EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 godkände rådet den översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 som kommissionen presenterat (se fakta-PM 2016/17:FPM8). Som en del i diskussionerna om EU:s framtid presenterade kommissionen diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser, med bl.a. fem olika scenarier för hur de framtida finanserna skulle kunna utformas (se fakta-PM 2016/17:FPM117). väntas kommissionen presentera ett förslag till flerårig budgetram för perioden och förslag till hur EU:s gemensamma utgifter ska finansieras. presenterade regeringen sina övergripande positioner inför förhandlingarna om den kommande fleråriga budgetramen. • När bidrag försvinner behöver budgeten minskas med lika mycket. Regeringen vill sätta ett utgiftstak som inte överstiger av EU:s BNI. • Den svenska avgiften ska hållas nere. Det vill regeringen göra främst genom att minska storleken på budgeten men också genom att värna den andel som ska betala. • Regeringen vill se en modern budget med omprioriteringar till fördel för gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. Det sker genom minskade anslag för jordbruksstöd och strukturfonder. • Det ska kosta att inte ta ansvar. Länder som inte tar sitt ansvar i migrationspolitiken ska inte heller kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . • Regeringen vill se en mer effektiv kontroll av hur EU-medel används. Med en minskad budget blir det ännu viktigare att pengarna används på rätt sätt. I kommittémotion 2017/18:4036 yrkande 4 vill m.fl. (SD) att regeringen ska verka för en minskning av EU:s budget och kostnader, särskilt med tanke på troliga utträde. I yrkande 6 vill motionärerna att regeringen ska verka för att utjämna och likställa relationen mellan utgifter och inkomster till EU. Motionärerna vänder sig mot den snedvridning som råder mellan medlemsländer i unionen vad gäller EU:s finansiering och anser att svenska skattebetalares medel ska användas för utveckling av i stället för . Motionärerna ser med stor oro på att EU vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 inte kunnat motivera varifrån inkomsterna för de höjda anslagen ska tas. I yrkande 7 anser motionärerna att regeringen bör motsätta sig ytterligare kostnader för svenska skattebetalare till följd av ökade anslag inom migrationsområdet. Motionärerna motsätter sig att svenska skattebetalare ska bli tvungna att ytterligare bekosta flyktingmottagningen och dess konsekvenser för EU:s medlemsländer. I yrkande 8 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att EU ska följa upp den fastställda felmarginalen på i budgeten. Denna felmarginal har överskridits avsevärt, och motionärerna kräver att regeringen lyfter frågan för att uppnå ett långsiktigt och respektfullt omhändertagande av svenska medborgares ekonomiska medel. I motion 2017/18:4041 yrkande 5 vill och (båda SD) att regeringen främst ska verka för en minskning av EU:s budget. Regeringen måste bli tydligare med att besparingar kommer först och att nya utgifter till följd av omprioriteringar kan utvecklas först när de faktiska besparingarnas omfattning kan visas i bokslut. Motionärerna anser att bör starta en process för att lämna EU om inte får gehör för sina krav. överlade utskottet med statssekreterare om den fleråriga budgetramen efter 2020. hade utskottet en överläggning (gemensamt med skatteutskottet) med finansminister och finansmarknadsminister om diskussionsunderlaget om EU:s framtida finanser. Utskottet lämnade ett utlåtande om diskussionsunderlaget (utl. 2017/18:FiU17). Utskottet behandlade även frågan om den fleråriga budgetramen efter 2020 i betänkande 2017/18:FiU5 Avgiften till Europeiska unionen, samt i yttrandet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2017/18:FiU2y). I skrivelsen beskriver regeringen vilka medlemsländer som tagit emot stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer, vilka betalningsbalansstöd som betalats ut till medlemsländer som inte har euro som valuta samt det makrofinansiella stöd som betalats ut till länder utanför EU. I kommittémotion 2017/18:4036 yrkande 27 vill m.fl. (SD) att regeringen ska verka för att dra in kommande utbetalningar till länder som inte är medlemmar i , återföra de ekonomiska medlen till medlemsländerna och låta dem enskilt besluta om utbetalningar av makrofinansiellt stöd. Motionärerna anser att EU inte bör engagera sig som bidragsgivare och högrisklångivare till länder som inte är medlemmar och än mindre länder som tydligt visat sig vara inkapabla att hantera sina egna statliga finanser. Ekonomisk styrning och samordning Stabilitets- och tillväxtpakten består av två delar, en förebyggande del och en korrigerande del. Inom den förebyggande delen fick ett medlemsland en rekommendation om att korrigera en avvikelse från anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet. Inom ramen för den korrigerande delen beslutade rådet att avsluta underskottsförfarandena för fyra av de sex medlemsländer som vid årets början varit föremål för sådana. Förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser genomfördes inom den europeiska planeringsterminen. Baserat på en preliminär analys, som inkluderar elva makroekonomiska indikatorer och tre sysselsättningsindikatorer, föreslogs vilka medlemsländer som skulle djupgranskas. överskred tre tröskelvärden (minskade export-marknadsandelar, snabbt stigande bostadspriser och hög privat skuldsättning), och kommissionen inledde en djupgranskning av . I denna konstaterades att fortsatta åtgärder behövdes särskilt för hushållens skuldsättning och de snabbt ökande bostadspriserna för att minska risken för skadliga effekter på ekonomin. Samtliga djupgranskningar publicerades . Utskottet informerades om landrapporterna, inom ramen för konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Reformering av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) fortsatte arbetet med att fördjupa EMU, både som en del av den bredare diskussionen om EU:s framtid och för att bygga vidare på de förslag som tidigare lagts fram om reformering av valutaunionen. presenterade kommissionen en vitbok om EU:s framtid där EMU behandlades på ett övergripande plan. presenterade kommissionen ett diskussionsunderlag om en fördjupning av EMU, som till stod del bygger på rapporten av EU:s ekonomiska och monetära union, även kallad De fem ordförandenas rapport. lade kommissionen fram ett paket med förslag i syfte att fullborda EMU. Paketet omfattar bl.a. förslag om att inrätta en europeisk valutafond, införliva finanspakten i EU:s rättsliga ram, skapa nya budgetinstrument och inrätta en europeisk ekonomi- och finansminister. Efter eurotoppmötet i utvidgat format uttalade ordföranden för att det fortsatta arbetet främst bör inriktas på de områden där det råder bred samsyn. Särskilt nämndes arbetet med att färdigställa bankunionen och att utveckla Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) till en europeisk valutafond (EMF). I motion 2017/18:4041 yrkande 6 vill och (båda SD) att regeringen ska motverka inrättandet av ett nytt finansministerium för EU. Enligt motionärerna är det inte förenligt med EU:s uppdrag att ta en sådant steg. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat reformeringen av EMU. De fem ordförandenas rapport behandlades av utskottet (utl. 2015/16:FiU13). I yttrandet över kommissionens arbetsprogram behandlas ett flertal av förslagen (yttr. 2016/17:FiU3y), liksom i yttrandet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2017/18:FiU2y). Utskottet yttrade sig till utrikesutskottet över vitboken om EU:s framtid (yttr. 2016/17:FiU5y). hade utskottet en överläggning med finansminister och finansmarknadsminister om diskussionsunderlaget om fördjupningen av EMU. Utskottet lämnade ett utlåtande om diskussionsunderlaget (utl. 2017/18:FiU18). subsidiaritetsprövade utskottet förslagen om att inrätta en europeisk valutafond och att införliva finanspakten i EU:s rättsliga ram. Utskottet ansåg att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. informerade statssekreterare , ordföranden för kommissionens representation i , och Bruegels chef utskottet om fördjupningen av EMU. Europeiska investeringsbanken och investeringar för att främja investeringar i EU Arbetet fortsatte med att genomföra den investeringsplan som kommissionen presenterade 2014 (se fakta-PM 2014/15:FPM13). Det gäller särskilt Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som efter beslut gäller till 2020. Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där Efsi ingår som en av tre pelare. Investeringsplanen syftar till att öka investeringarna i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Europeiska investeringsbanken (EIB) är ett fristående organ inom EU med huvudsyfte att bidra till tillväxt och sysselsättning inom EU. Merparten av Efsiprojekten genomförs av EIB, vilket har påverkat bankens arbetssätt. fortlöpte har även diskussioner om halvtidsöversynen av EIB:s externa lånemandat som garanterar merparten av EIB:s utlåning utanför EU. Utskottet behandlade senast frågan om Efsi i sitt yttrande över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2017/18:FiU2y). Revidering av det fjärde penningtvättsdirektivet presenterades förslaget om ett reviderat penningtvättsdirektiv (se fakta-PM 2015/16:FPM117). Direktivet antogs och skulle vara genomfört . På grund av händelser som inträffade efter presenterade kommissionen ett förslag till ändringar av direktivet. En politisk överenskommelse nåddes . Överläggning i utskottet ägde rum . presenterade kommissionen förslag till revideringar av kapitaltäckningsregelverket i tillsynsförordningen (CRR), kapital-täckningsdirektivet (CRD IV) och regelverket för krishantering i krishanteringsdirektivet (BRRD). Tillsammans kallas revideringarna bankpaketet, och är en del av de riskreducerande åtgärderna inom bank-unionen (se fakta-PM 2016/17:FPM39). Förslagen innehåller bl.a. förändringar som påverkar möjlighet att sätta kapitalkrav för systemrisker på svenska banker. Regeringen har arbetat aktivt för att föra fram att medlemsländernas behöriga myndigheter när det gäller både kapitaltäckning och krishantering ska ha tillräcklig flexibilitet att ställa de krav som krävs för att säkerställa den finansiella stabiliteten i landet. Förhandlingarna om förslagen förväntas fortsätta . Inom förslagen finns även två snabbspår som förhandlats i särskild ordning: rangordning av vissa skuldinstrument vid insolvens samt övergångs-bestämmelser för nya redovisningsregler och för stora exponeringar. En allmän inriktning om förslagen nåddes i rådet , och en överenskommelse med nåddes . Utskottet ansåg att två av förslagen i bankpaketet (KOM(2016) 850 och KOM(2016) 854) stred mot subsidiaritetsprincipen, och lämnade ett motiverat yttrande (utl. 2016/17:FiU38). Överläggning i utskottet ägde rum , och utskottet fick information av regeringen . presenterade kommissionen ett förslag till en europeisk insättningsgarantiförsäkring, och förhandlingar om förslaget pågår (se fakta-PM 2015/16:FPM27). pågår även förhandlingar om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism i den gemensamma resolutionsmekanismen (se fakta-PM 2012/13:FPM148). publicerade kommissionen ett meddelande om fullbordande av bankunionen till 2019, där målet är att en överenskommelse om förslagen ska nås (se fakta-PM 2017/18:FPM19). Regeringen skriver att inte berörs av de båda förslagen eftersom inte är med i bankunionen. Utskottet behandlade senast bankunionen i yttrandet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2017/18:FiU2y). Överläggning i utskottet ägde senast rum . Översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna Kommissionen presenterade ett förslag om översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (se fakta-PM 2017/18:FPM11). Förslaget rör ändringar av de tre europeiska tillsynsmyndigheternas uppdrag och befogenheter, deras direkta tillsyn, hur de styrs och finansieringen av deras verksamhet. Det föreslås också ändringar i förordningen som styr . Förhandlingar om förslaget pågår i rådsarbetsgruppen . Utskottet ansåg att förslaget (KOM(2017) 536) stred mot subsidiaritets-principen, och lämnade ett motiverat yttrande (utl. 2017/18:FiU31). Överläggning i utskottet ägde rum . Återhämtning och resolution för centrala motparter Förslaget om återhämtning och resolution för centrala motparter presenterades (se fakta-PM 2016/17:FPM38). Under förhandlingarna har betonat vikten av att säkerställa att i första hand finansiella institut och i andra hand staten har möjlighet att agera snabbt och kraftfullt för att återställa förtroendet för det finansiella systemet. Överläggning i utskottet ägde rum . Tillsynen över centrala motparter i EU och i tredjeland Förslaget om ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredjeland presenterades (se fakta-PM 2016/17:FPM115). Syftet med ändringarna är att göra tillsynsarrangemangen för centrala motparter mer ändamålsenliga i ljuset av centrala motparters ökande betydelse för det finansiella systemet. Förhandlingar fördes i rådet . Utskottet ansåg att förslaget (KOM(2017) 331) stred mot subsidiaritets-principen, och lämnade ett motiverat yttrande (utl. 2017/18:FiU7). Överläggning i utskottet ägde rum . Rekommendation om artikel om clearingsystem i stadgan för antog () en rekommendation riktad till rådet och om ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och (se fakta-PM 2016/17:FPM121). Ändringen syftar till att ge ECB behörighet att reglera clearingsystem, särskilt centrala motparter. Den motiverades med att ECB ska kunna genomföra de uppgifter som banken får i kommissionens förslag som beskrivs ovan. Förhandlingar fördes i rådet . Utskottet ansåg att rekommendationen var en oönskad konsekvens av kommissionens förslag som beskrivs ovan (utl. 2017/18:FiU7). Överläggning i utskottet ägde rum . Förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister presenterades förslaget om ändringar i förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (se fakta-PM 2016/17:FPM93). Förslaget är resultatet av en planerad översyn av förordningen i syfte att göra den mer effektiv och proportionerlig. Ändringarna ska minska den administrativa bördan för mindre företag och förbättra derivatmarknadens funktion utan att åsidosätta målet om finansiell stabilitet. En allmän inriktning har nåtts i rådet, och förhandlingar med förväntas inledas . Överläggning i utskottet ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till ett ramverk för värdepapperisering och ett förslag till ändring av kapital-täckningsförordningen, med justering för kapitalkrav för värdepapperiserade produkter (se fakta-PM 2015/16/FPM10 och 2015/16:FPM12). nåddes en överenskommelse i rådet, och beslutade om förslaget. Överläggning i utskottet ägde rum . presenterade kommissionen en handlingsplan för skapandet av en kapitalmarknadsunion (se fakta-PM 2015/16:FPM10). En halvtidsöversyn av handlingsplanen presenterades . Översynen innehåller en utvärdering av handlingsplanen och förslag till nya initiativ. Utskottet behandlade senast kapitalmarknadsunionen i yttrandet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2017/18:FiU2y). Överläggningar i utskottet har ägt rum vid ett flertal tillfällen, senast . Som ett av flera förslag inom kapitalmarknadsunionen presenterade kommissionen ett förslag till revidering av prospektdirektivet i form av en ny förordning (se fakta-PM 2015/16:FPM25). Den nya förordningen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (EUT) . Överläggning i utskottet ägde rum , och utskottet fick information av regeringen och . publicerade kommissionen ett förslag till förordning om penningmarknadsfonder (se fakta-PM 2013/14:FPM6). Förordningen trädde i kraft och ska börja tillämpas . Överläggning i utskottet ägde senast rum , och utskottet fick information av regeringen . Europeiska riskkapitalfonder respektive fonder för socialt företagande Kommissionen presenterade ett förslag till ändringar av förordningarna för europeiska riskkapitalfonder och fonder för socialt företagande (se fakta-PM 2015/16:FPM121). Förhandlingarna i rådet avslutades . En politisk överenskommelse nåddes mellan rådet och . Ändringarna publicerades i EUT . Överläggning i utskottet ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en europeisk privat pensionsprodukt, PEPP (se fakta-PM 2016/17:FPM118). Enligt förslaget ska det vara möjligt för pensionssparinstitut och distributörer att erbjuda en privat pensionsprodukt som är standardiserad inom EU. Förhandling i rådsarbetsgruppen pågår . Överläggning i utskottet ägde rum . presenterade kommissionen sitt förslag till årsbudget . Rådets position antogs . har under rådsförhandlingarna ansett att kommissionens förslag till årsbudget varit för högt. Alla medlemsländer (inklusive ) utom ett röstade ja till rådets position. nådde rådet och en överenskommelse om EU:s årsbudget . Utskottet höll samråd med statssekreterare om EU:s årsbudget och . Skydd av EU:s finansiella intressen granskar Europeiska revisionsrätten kommissionens genomförande av budgeten. Granskningen ligger till grund för om rådet ska bevilja ansvarsfrihet för kommissionen för det aktuella budgetåret. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2015. och två andra medlemsländer röstade nej till rekommendationen. publicerade revisionsrätten årsrapporten för . När det gäller utgifterna lämnades en revisorsförklaring med reservation i stället för en med avvikande mening. Felnivån för de underliggande transaktionerna låg dock på , vilket överstiger gränsen på för vad som anses vara väsentliga fel. informerade HG , ledamot i revisionsrätten, och , kanslichef vid revisionsrätten, utskottet (och ) om revisionsrättens årsrapport för . Statistiksamarbetet inom EU syftar till att åstadkomma jämförbar statistik mellan medlemsländerna. Den jämförbara statistiken är viktig för att kunna utveckla, analysera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. Två förordningar beslutades ; om territoriella typindelningar (se fakta-PM 2016/17:FPM48) och en förlängning av programmet för europeisk statistik 2018–2020 (se fakta-PM 2016/17:FPM7). Förhandlingar har pågått om fyra förslag till förordningar, däribland förslaget till en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, och förslaget om europeisk företagsstatistik (se fakta-PM 2016/17:FPM4, 2016/17:FPM49, 2016/17:FPM83 och 2016/17:FPM108). Utskottet ansåg att förslaget om en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll (KOM(2016) 551) stred mot subsidiaritetsprincipen, och lämnade ett motiverat yttrande (utl. 2016/17:FiU18). Överläggning om förslaget om europeisk företagsstatistik (KOM(2017) 114) ägde rum . vill inledningsvis välkomna regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen 2017. Utskottet anser att skrivelsen är ett viktigt instrument för att följa verksamheten inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Utskottet noterar att 2017 var när framtidsfrågorna stod i fokus. om EU:s framtid och efterföljande diskussionsunderlag har bidragit till en viktig diskussion om unionens utveckling, särskilt i ljuset av kommande utträde. Utskottet kommer även framöver att aktivt följa och delta i diskussionen. Utskottet stöder arbetet inom den europeiska planeringsterminen, som är en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken inom EU.