yttr · H505NU4y · 2018-02-14 00:00:00 — För svensk politik vill jag särskilt uppmärksamma att det kan få konsekvenser för möjligheterna att införa bestämmelser om större miljöhänsyn i minerallagen och att reglera begränsningar av vinster i välfärden. Vidare är jag kritisk till att liberalisering är för åtaganden inom tjänstehandeln i CETA. Till skillnad från tidigare avtal ska undantagen anges särskilt i respektive parts lista, en s.k. negativ förteckning. Än så länge är det svårt att utröna vad som kan komma att bli den faktiska skillnaden i praktiken jämfört med att använda en s.k. positiv förteckning. Klart är dock att CETA utgör ett trendbrott, och att utan vidare analys godkänna en sådan ordning menar jag kan visa sig olyckligt. Det kan t.ex. inte uteslutas att förändringen mellan en negativ och positiv förteckning kan påverka det politiska manöverutrymmet i fråga om svenska avregleringar. CETA innebär också att en avreglering på tjänsteområdet inte kommer att kunna gå att ta tillbaka, oaktat om en politisk majoritet skulle önska det. CETA innehåller flera positiva skrivningar för att garantera fackliga rättigheter. Det poängteras bl.a. att parterna inte får avvika från arbetsrättsliga åtaganden eller försämra fackliga rättigheter i syfte att uppmuntra handel och investeringar. Det stora problemet är dock att det saknas en effektiv efterlevnadsmekanism i avtalet för att säkra att det inte händer. Vidare menar jag att det med ett avtal som har så tydligt ensidigt handels- och konkurrensperspektiv som CETA kommer att bli mycket svårt för länder att utveckla sin miljö- och klimatlagstiftning. Utöver de problem jag redan pekat på inom ramen för ICS-mekanismen tillkommer problem som följer av bestämmelserna om offentlig upphandling. CETA riskerar därmed att bli en stor bromskloss i arbetet för att nå de klimatmål som fastställts i . Den franska regeringen har begärt ett s.k. klimatveto i CETA, men något liknande krav från den har inte hörts. CETA innebär även en del större konsekvenser på jordbruksområdet, och både och Kemikalieinspektionen har uttryckt oro för hur avtalet kan komma att påverka negativt. Sammanfattningsvis anser jag att det finns en mängd anledningar till oro över CETA och vad detta avtal kan komma att få för konsekvenser. I propositionen skriver regeringen att CETA inte medför några negativa statsfinansiella konsekvenser. Detta menar jag är ett märkligt antagande med tanke på att kan tänkas bli stämt på mångmiljardbelopp. I likhet med vad som föreslås i motion 2017/18:3950 (V) anser jag att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att utreda de statsfinansiella konsekvenserna av CETA och återkomma till . Mot bakgrund av det jag har anfört ovan anser jag också att bör avslå regeringens förslag om att godkänna CETA. Med detta förordar jag att utrikesutskottet, med bifall till motionerna 2017/18:3950 (V) yrkande 2 och 2017/18:3957 (MP) yrkande 2, avstyrker proposition 2017/18:60 punkten 1 om att godkänna CETA. Vidare förordar jag att utrikesutskottet tillstyrker motion 2017/18:3950 (V) yrkande 1 om att regeringen bör utreda de statsfinansiella konsekvenserna av CETA. Motion 2017/18:3957 (MP) yrkande 1 bör avstyrkas av utrikesutskottet. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (KD), (M), (C) och (L) anför: Som framgår i det föregående undertecknades CETA , och godkände avtalet. Avtalet med är viktigt för och svenska företag. Det ligger därför i svenskt intresse att avtalet genomförs så snabbt som möjligt. Vi menar att , som en stark förespråkare för frihandel och handelsavtal, redan borde ha godkänt avtalet. Då hade den viktiga politiska signalen om öppenhet och frihandel – som avtalet innebär – blivit ännu kraftfullare, något vi menar behövs i av ökad protektionism. Vi anser att regeringen borde ha kunnat lämna en proposition om CETA till tidigare och vill i sammanhanget understryka vikten av att regeringen efter godkännande ratificerar avtalet. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: CETA började tillämpas provisoriskt i de delar där EU har exklusiv kompetens. Svenska företag och medborgare har därmed redan kunnat dra nytta av avtalet, t.ex. genom att tullen har avlägsnats på av de produkter (tullpositioner) som EU handlar med med . Utskottet har tidigare understrukit vikten av att vid ett eventuellt beslut om att ratificera CETA skulle ha ett gediget underlag att ta ställning till. Bland annat har det varit viktigt att utreda konsekvenser för miljö och klimat. Som framgår i det föregående har regeringen gett i uppdrag att analysera konsekvenserna av CETA. I en första rapport framhöll att remisstiden varit kort och att yttrandet därför begränsades till en övergripande analys. Det var också och de rådfrågade expertmyndigheternas uppfattning att det skulle krävas en mer djupgående analys av flera delar i avtalet för att göra en mer fullständig bedömning av avtalets konsekvenser. Resultatet av den andra mer djupgående analysen presenterades i en rapport . Vi vill framhålla vikten av att dessa analyser har genomförts. Det är också rimligt, menar vi, att regeringen bereder och värderar de synpunkter som kommit fram i analysen innan den lämnar en proposition till . Den nationella ratificeringsprocessen skiljer sig åt mellan de olika medlemsländerna, och som en konsekvens av det kan även tidpunkten för när det är möjligt för ett enskilt medlemsland att ratificera avtalet variera. Vi kan konstatera att åtta av 28 medlemsstater har ratificerat CETA. [1] I frihandelsavtal innebär ratchet-klausulen i princip att om en part, efter att avtalet trätt i kraft, gör en lag- eller regeländring som innebär att marknaden i en sektor öppnas (dvs. att man tar bort en befintlig begränsning av öppenhet) binds till den nya nivån av öppenhet automtiskt. Det innebär att det inte är möjligt att återinföra den tidigare begränsningen. Stand-still-bestämmelserna innebär i princip att parterna får ha kvar befintliga begräsningar av öppenhet men att det inte är möjligt att införa nya begräsningar.