yttr · H605SkU1y · 2018-12-07 00:00:00 — har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor i proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av detta avsnitt. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, KD, L). Utskottet måste pröva förslag som lagts av en övergångsregering. Utskottet har inget att invända mot budgetpropositionens förslag till förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som fyllt eller till förslag om förhöjda socialavgifter . De alternativa budgetförslag som lämnats i ger inte utskottet anledning att nu göra en annan bedömning. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag om förändrade skatter och avgifter och avstyrker samtliga motionsförslag. Utskottet tillstyrker vidare regeringens beräkningar av statsbudgetens inkomster och de preliminära beräkningarna av statens inkomster . Ändringar i skatte- och avgiftsregler 1.Skattefrågor i budgetpropositionen (M) 2.Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) 3.Skattefrågor i budgetpropositionen (C) 4.Skattefrågor i budgetpropositionen (KD) 5.Skattefrågor i budgetpropositionen (L) Skattefrågor i budgetpropositionen (M, KD) Ändringar i skatte- och avgiftsregler Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som fyllt samt förändrade nivåer för socialavgifterna. Motionärernas förslag till skattepolitiska riktlinjer och ändringar i skattelagstiftningen avstyrks. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering om hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i (Statsrådsberedningens promemoria En övergångsregerings befogenheter, SB PM 1990:1, reviderad ). har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla om inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har övergångsregeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Övergångsregeringen har, efter kontakter med företrädare för , , , och Liberalerna, tagit fram särskilda principer för utformningen av budgetpropositionen. Förslagen ska utgå från den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Följande generella justeringar görs: – Anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål har pris- och löneomräknats på sedvanligt sätt. Anslag som avser regelstyrda transfereringssystem har justerats utifrån ändrad makroekonomisk utveckling liksom ändrade volymer (t.ex. antal personer som omfattas). – Anslag har justerats till följd av beslutade lagar och förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU-rättsakter. – Anslag har justerats med anledning av att beslutat att flytta ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. – Anslag har justerats om det krävts för att nödvändiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. – För att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 har anslagsnivåerna justerats med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . – Lagförslag som är politiskt okontroversiella, och som inte kan genomföras under pågående budgetår, har inkluderats i de fall det råder politisk samsyn om förslagen. Mot bakgrund av de begränsningar som gäller för en övergångsregering omfattar regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken endast en bedömning av utsikterna för svensk ekonomi och en uppföljning av de budgetpolitiska målen. Någon redovisning av den framtida politiska inriktningen lämnas inte. Ramarna för statens verksamhet 2019 framgår i stället av förslaget till statens budget . Regeringen lämnar förslag på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och framåt inom två huvudområden: skatt på arbetsinkomster (skatter på förvärvsinkomster och socialavgifter m.m.) och skatt på konsumtion m.m. (energi- och miljöskatter). Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning Förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som fyllt Regeringen föreslår att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta ska enligt förslaget ske genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst . Det förhöjda grund-avdraget minskas för förvärvsinkomster som överstiger . Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har tagit fram särskilda principer för utformningen av denna proposition. Den princip som tillämpats i beslutet att inkludera detta förslag i propositionen innebär att lagförslag som är politiskt okontroversiella, och som inte kan genomföras under pågående budgetår, har inkluderats i de fall det råder politisk samsyn om förslaget. Som skäl för förslagen anger regeringen att pension i flera fall be-skattas hårdare än löneinkomst. Så som tidigare aviserats föreslås nu en sänkning av skatten för personer genom att det förhöjda grundavdraget förstärks. Höjd skatt i vissa fall Enligt nuvarande regler har pensionärer i vissa fall lägre skatt än personer som arbetar. Detta gäller pensionärer med inkomster som överstiger (ca ). För dem innebär den föreslagna ändringen att skatten höjs. Detta berör enligt regeringen ca 8 500 personer. motsätter sig förslaget om höjd skatt för personer med sådana inkomster. Regeringen anser emellertid – mot bakgrund av syftet med ändringen – att det är rimligt att också minska sådana skillnader i beskattningen som innebär att pensionärer i vissa fall har lägre skatt. Även vid inkomster som understiger har pensionärer något lägre skatt än arbetande under . Denna marginella skillnad, som beror på att skilda avrundningsregler gäller för avdrag (det förhöjda grundavdraget) och skattereduktioner (jobbskatteavdraget), lämnas oförändrad. Den senaste förstärkningen av det förhöjda grundavdraget utformades så att personer som är med fastställd förvärvsinkomst upp till ca () inte betalar högre skatt än personer med arbetsinkomst som är . För att ytterligare minska skatteskillnaden mellan pension och lön för högre inkomster än så föreslås att det förhöjda grundavdraget förstärks för inkomster mellan och (mellan ca och ). Det förhöjda grundavdraget minskas för förvärvsinkomster som överstiger (ca ) då utformningen av avdraget anpassas för att närma sig utformningen av jobbskatteavdraget. För inkomster som överstiger har som nämnts ovan pensionärer med nuvarande regler lägre skatt än personer som arbetar. Det förhöjda grundavdraget för dem som har fyllt vid beskattningsårets ingång kommer med förslaget att vara oförändrat för inkomster upp till 4,45 prisbasbelopp (ca ). I inkomstintervallet 4,45 till 9,15 prisbasbelopp (ca 207 000–) förstärks grundavdraget, för att minska skillnaden i beskattning mellan en person med pensionsinkomst och en löntagare med jobbskatteavdrag i intervallet, genom en långsammare avtrappning. För inkomster som överstiger 9,15 prisbasbelopp (och uppåt) trappas grundavdraget av med en snabbare takt än tidigare, och för inkomster som överstiger 13,54 men inte 34 prisbasbelopp (ca 629 700–) införs ett nytt långsammare avtrappningsintervall med avsikten att beskattningen av förvärvsinkomster för personer ska närma sig den som gäller en löntagare under med jobbskatteavdrag. Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Förändrade nivåer för socialavgifter Socialavgifterna tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare, medan egenavgifter betalas av främst enskilda näringsidkare. Sjukförsäkringsavgiften är en av de sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Sjukförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de förväntade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. Utgifterna inom sjukförsäkringen förväntas inte öka i samma utsträckning som intäkterna från sjukförsäkringsavgiften 2019. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att sjukförsäkringsavgiften sänks till i arbetsgivaravgifterna och till i egenavgifterna. Prognoserna visar att efterlevandepensionsavgiften kan sänkas till för att intäkterna ska motsvara de förväntade utgifterna . Regeringen föreslår därför att efterlevandepensionsavgiften sänks till i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna. Eftersom justeringen av delavgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag höjs den allmänna löneavgiften till . Ändringarna träder i kraft . Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Vägavgiften bör höjas och differentieringen efter vilka krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller bör utvidgas till att även omfatta nyare avgaskrav. Det kommande förslaget bör träda i kraft den dag regeringen bestämmer, vilket bedöms kunna vara . införs en ny reglering av spelmarknaden som bygger på ett licenssystem (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363). Omregleringen innebär även att beskattningen av spelverksamhet förändras. träder nya skatteregler för företagssektorn i kraft (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). Ändringarna aviserades i budgetpropositionen , men har förändrats avseende både utformningen av regeländringarna och de offentligfinansiella effekterna. Ändringarna medför ökade skatteintäkter från företagssektorn med 2019 jämfört med vad som tidigare aviserats. Detta har beaktats i inkomstberäkningarna. Vissa åtgärder som redovisas i denna proposition har redan aviserats och budgeterats i budgetpropositionen och i den av beslutade budgeten . Det gäller förslaget om sänkt skatt 2019 för personer och nya skatteregler för företagssektorn. Eventuella skillnader i budgeteffekter av förslagen mot tidigare aviserade effekter redovisas i tabell 6.9. I budgetpropositionen aviserades även ytterligare sänkning av skatten 2020 för personer . Något förslag om detta lämnas inte i denna proposition. Detta har beaktats i inkomstberäkningarna. I budgetpropositionen aviserade regeringen att bestämmelser om beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i borde införas . Det aviserades vidare att ett sådant regelverk skulle medföra en skatteintäktsökning om ca . Något förslag rörande beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i lämnas inte i denna proposition. Detta har beaktats i inkomstberäkningarna. I budgetpropositionen aviserade regeringen förslag om att ytterligare sänka reklamskatten . Något förslag om detta lämnas inte i denna proposition. Detta har beaktats i inkomstberäkningarna. utökar jobbskatteavdraget så att det lönar sig bättre för fler att gå från bidrag till arbete. Ett tredubblat RUT-avdrag bidrar till att skapa fler enklare jobb. Men det ska också löna sig att ha arbetat. anför att i deras budget får alla pensionärer sänkt skatt, inklusive den miljon pensionärer som har lägst pension. skattesänkning för pensionärer uppgår till 2019, och man vill sänka skatten ytterligare för pensionärer . Den statliga inkomstskatten bör omfatta färre än , och skattesystemet bör öka drivkrafterna för entreprenörskap. Att den förra regeringen, efter hård kritik från Alliansen, valde att dra tillbaka förslaget om högre skatt för entreprenörer är därför bra för företagsklimatet, men mycket återstår att göra. Svenska företag vittnar om problem med rekrytering och tillgång till kapital i framför allt tidiga faser. Därför är det centralt att se över hur investeringar och företagande kan löna sig bättre i . För snabbväxande globala bolag krävs också bättre villkor för internationella rekryteringar. Därför vill se bättre regler för personaloptioner i tillväxtföretag. Det förslag som presenterades i den förra budgetpropositionen är otillräckligt, och vill gå längre. All forskning visar att drivkrafterna till arbete och för investeringar är centrala. Då spelar skattenivåerna en avgörande roll. Vill att fler ska arbeta mer och att fler investeringar ska hamna i behöver det bli mer lönsamt, och därför måste skatterna på arbete och investeringar bli lägre. Dessutom behöver skattesystemet bli mindre komplicerat. Skattesystemet har förändrats uppemot 600 gånger sedan skattereformen . Många av dessa förändringar är bra men vi behöver komma tillbaka till ett enklare och mer tillväxtorienterat skattesystem. vill därför inleda arbetet med en ny större skattereform som gör att skattesystemet i större utsträckning än belönar ansträngning, minimerar särbehandling och kryphål samt stärker legitimiteten. Fler investeringar ska hamna i genom att villkoren blir mer konkurrenskraftiga. vill avskaffa överindexeringen av drivmedelsskatter och tar nu steg i den riktningen. stoppar den rödgröna regeringens dieselskattehöjning på lantbruket. Fördelen med att ta ett större grepp om skatterna är att man kan hantera olika effekter av skatteförändringarna som en helhet. Fördelningseffekterna behöver beaktas, och det görs bäst inom ramen för en större förändring. Ska reformen få brett stöd kommer också vissa skatter att behöva höjas, främst på konsumtion och miljöfarlig verksamhet. Alla skattehöjningar ger dock negativa effekter, och totalt sett behöver skattetrycket minskas. För att det ska vara möjligt behöver fler komma i arbete och bidragskostnaderna minska. Den förra regeringen stoppade en utredning av skatterna på entreprenörskap. Utredningen bör återupptas med ett explicit uppdrag att se över skatterna som påverkar företagande. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning föreslår att skatten på förvärvsinkomster ska sänkas genom att jobbskatteavdraget förstärks med . Förstärkningen av jobbskatteavdraget innebär enligt att nuvarande nivåer i jobbskatteavdraget höjs för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 prisbasbelopp. Förstärkningen motsvarar enligt motionen en skattelättnad med vid en genomsnittlig skattesats för inkomstskatt. yrkar att beslutar att förslaget ska träda i kraft . föreslår att den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt ska höjas till för inklusive den årliga uppräkningen. Förslaget ska enligt motionen beslutas av för att träda i kraft . Sänkt skatt på pension föreslår att regeringens förslag om sänkt skatt för personer som framgår av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) ska avslås. Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt ska enligt i stället förstärkas ytterligare. Det ska ske genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla som har fyllt med en fastställd förvärvsinkomst mellan och . Det förhöjda grundavdraget för denna grupp ska minskas för förvärvsinkomster som överstiger . Ändringarna ska enligt beslutas av för att kunna träda i kraft . Utbyggt RUT- och ROT-avdrag föreslår att den sammanlagda skattereduktionen får uppgå till högst för ett beskattningsår. Den särskilda begränsningen av skattereduktionen för RUT-tjänster ska enligt förslag tas bort. Skattereduktionen för ROT-tjänster får enligt förslaget uppgå till högst . föreslår att regeringen ska återkomma till med lagförslag om detta som kan träda i kraft . anser vidare att en utredning ska tillsättas för att bredda antalet tjänster som berättigar till RUT-avdrag. Denna utredning bör även se över ett mer generöst RUT-avdrag för äldre. Slopad rätt till avdrag för medlemsavgift till fackförbund En skattereduktion för fackföreningsavgifter av den sammanlagda avgift som en medlem har betalat till en svensk eller motsvarande utländsk arbetstagarorganisation, förutsatt att den sammanlagda avgiften uppgår till , återinfördes genom bestämmelser som trädde i kraft (prop. 2017/18:127, bet. 2017/18:SkU21, rskr. 2017/18:287). Möjligheten till skattereduktion för medlemsavgift till fackförbund ska enligt avskaffas fr.o.m. . Regeringen ska återkomma med ett lagförslag om detta. Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Avskaffad särskild löneskatt för äldre Regler om särskild löneskatt för äldre gällde och återinfördes genom budgetpropositionen . Särskild löneskatt infördes då på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt infördes även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den särskilda löneskatten bestämdes till . Ändringarna trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. ska enligt förslag slopas för personer som fyllt . Regeringen ska enligt förslag återkomma med lagförslag som kan träda i kraft . Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter politik för företagande och entreprenörskap utgår från insikten att det endast är ett fåtal nystartade företag som växer snabbt och kan bidra till tillväxt i någon större omfattning. Dessa företag är också svåra att identifiera på förhand. Statens främsta roll är därför att skapa ett generellt gott klimat för investeringar, företagande och entreprenörskap. Det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag för att möjliggöra att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential tillvaratas. Det är angeläget att förhindra kringgåenden av de s.k. 3:12-reglerna. Det är dock orimligt att det är skattemässigt missgynnat att överlåta sitt företag till närstående jämfört med någon annan. Alternativet blir då i många fall att entreprenören lägger ned företaget i stället. I ett läge med många äldre företagare är det en skadlig ordning som behöver ändras. Alliansregeringen tillsatte därför 2014 en utredning för att komma till rätta med detta. Utredningen presenterade sina förslag , men den förra regeringen valde att inte lägga fram förslagen. väljer därför att lägga fram utredningens förslag i denna budgetmotion och föreslår att beslutar att förslaget ska träda i kraft . Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna ökas från per liter till per liter fr.o.m. . För perioden t.o.m. ökas befrielsen med ytterligare per liter till per liter. vill också öka befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna från per liter till per liter fr.o.m. , samt med ytterligare från till på dieselbränsle som förbrukas t.o.m. . Frysning av överindexeringen av bensin- och dieselskatt föreslår att skattesatserna för bensin och dieselbränsle 2019 omräknas med konsumentprisindex (KPI), inte KPI plus . Ändringen träder i kraft . införde den förra regeringen en flygskatt, trots att flygskatter, utformade som en fast avgift per resenär, har visat sig ha omfattande negativa samhällsekonomiska effekter. föreslår därför att flygskatten avskaffas från . Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt Höjd moms för naturguider Mervärdesskatten på förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden föreslås höjas från till från . anser att den skattesats på som tillämpas ökar komplexiteten i skattesystemet, saknar sysselsättningseffekter och riskerar att bryta mot . Höjd moms på mindre reparationer Mervärdesskatten på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne höjs från till från . anser att mervärdesskatten på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne inte borde ha sänkts och föreslår nu att skattesatsen återförs till normalskattesatsen . Förslaget väntas minska företagens och administrativa börda. Sysselsättningseffekterna bedöms bli försumbara. budgeterar för substantiella skattelättnader på inkomst av tjänst liksom på inkomst av tidigare tjänst, dvs. I grunden avskaffas därmed själva begreppet inkomst av pension. menar att skattesatsen ska vara densamma vare sig arbetet utförs eller utfördes genom ett jobbskatteavdrag för både inkomst av tjänst och pension. har ett förhållandevis högt skattetryck i ett internationellt perspektiv. Kännetecknande är också att dessa skatter tas ut redan från tämligen låga inkomstnivåer. satsar på att dels öka jobbskatteavdraget, dels inkludera samtliga beskattningsbara pensionsinkomster i det. Det innebär att det förhöjda grundavdraget för äldre slopas, eftersom det är mindre omfattande än jobbskatteavdraget. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning föreslår skattelättnader på inkomst av tjänst och pension. Jobbskatteavdraget ska enligt ökas. Sänkt skatt för personer anser att den s.k. pensionärsskatten bör avskaffas. Vidare föreslås att jobbskatteavdraget ska ökas för äldre, med tydligt fokus på de lägsta inkomsterna. menar att skattesatsen ska vara densamma vare sig arbetet utförs eller utfördes och föreslår ett jobbskatteavdrag för både inkomst av tjänst och pension. Jobbskatteavdraget ska enligt inkludera samtliga beskattningsbara pensionsinkomster. föreslås att det förhöjda grundavdraget för äldre slopas, eftersom det enligt är mindre omfattande än jobbskatteavdraget. Förändrat RUT- och ROT-avdrag vill utvidga dagens RUT-avdrag till att omfatta näst intill samtliga tjänster som utförs i eller i anslutning till bostaden. Komplicerade gränsdragningar ska undvikas. vill även höja taket på skattereduktionen till för personer och till för personer . Såväl RUT-avdrag som ROT-avdrag ska enligt begränsas till att endast medges för arbeten som utförs i . ROT-avdrag ska medges även för installation av och abonnemang på hemlarm. Skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård Enligt ett förslag i budgetpropositionen slopades skattefriheten för förmån av hälso- och sjukvård i som inte är offentligt finansierad och för förmån av vård och läkemedel utomlands. Som en konsekvens av detta slopades även avdragsförbudet för sådana utgifter i en arbetsgivares verksamhet. Skattefriheten bestod dock för förmån av vård och läkemedel utomlands vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands. De ändrade bestämmelserna trädde i kraft (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). motsätter sig den beskattning avseende förmån av hälso- och sjukvård i som inte är offentligt finansierad och förmån av vård och läkemedel utomlands som infördes genom budgetpropositionen . Förmånsbeskattningen bör enligt avskaffas. Sänkt särskild inkomstskatt (SINK) anser att den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta ska sänkas från till . Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. föreslår att den allmänna löneavgiften avskaffas helt för samtliga företag avseende de tre första anställda upp till ett takbelopp motsvarande den löneavgift som ska utgå på en lön om per anställd.