yttr · H505CU5y · 2018-05-17 00:00:00 — övergår nu till att under skilda rubriker behandla de övriga motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslaget. Dessutom behandlar utskottet regeringens redovisning av hanteringen av tillkännagivande om utredningar om faderskap för ogifta. I kommittémotion 2017/18:4108 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en översyn av 1 kap. . Motionärerna menar att de successiva lagändringarna har gjort kapitlet svåröverskådligt och att det därför behöver förtydligas. Det lagförslag som civilutskottet tidigare i yttrandet ställt sig bakom innebär bl.a. ändringar i 1 kap. . Regeringen anför i propositionen, i anslutning till sitt förslag om föräldraskap vid ändrad könstillhörighet, att det kan övervägas om det med anledning av den föreslagna regleringen nu finns anledning att lagfästa den oskrivna principen att den kvinna som föder ett barn är barnets mor. Regeringen förklarar att frågan inte kan behandlas i detta lagstiftningsärende men att det kan finnas skäl att återkomma till den i ett annat sammanhang. Vidare förklarar regeringen att det som Lagrådet framhåller också kan finnas anledning att överväga en mer heltäckande översyn av reglerna i 1 kap. . Regeringen uttalar även att den kommer att återkomma med anledning av betänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor (SOU 2017:92), som bl.a. innehåller förslag om att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att genomföra en översyn av i syfte att göra den könsneutral. förutsätter mot bakgrund av det anförda att regeringen kommer att ta nödvändiga initiativ till en översyn av 1 kap. . Därmed anser civilutskottet att det inte finns behov av något tillkännagivande, och motionsyrkandet bör följaktligen avstyrkas. Föräldraskap för befintliga barn vid ändrad könstillhörighet I kommittémotion 2017/18:4102 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att inte låta de nya reglerna om föräldraskap vid ändrad könstillhörighet omfatta redan befintliga familjerelationer, vilket också bör återspeglas i folkbokföringen. har tidigare i yttrandet ställt sig bakom regeringens lagförslag om särskilda regler om föräldraskap vid ändrad könstillhörighet. Regleringen ska tillämpas för att fastställa vem som är far eller mor till ett barn som föds efter det att könstillhörigheten för någon av eller båda föräldrarna har ändrats. Regleringen ska däremot inte tillämpas för att fastställa vem som är ett barns far eller mor när en sådan är fastställd, och reglerna gäller alltså inte i förhållande till ett barn som är fött före ändringen av könstillhörigheten. Detta innebär att den föräldraskapsrättsliga regleringen är i överensstämmelse med önskemålen i motionen, och motionsyrkandet bör utifrån den utgångspunkten avstyrkas. En annan sak är, som påpekas i propositionen, att i egenskap av folkbokföringsmyndighet har till uppgift att registrera uppgifter i folkbokföringen om en persons familj, bl.a. vem som är förälder till ett barn, och att det därför är som med tillämpning av bl.a. folkbokföringslagen (1991:481) får bedöma huruvida en ändrad könstillhörighet i varje enskilt fall bör leda till en ändring av uppgiften om föräldraskap. Den regleringen ligger utanför civilutskottets beredningsområde, och civilutskottet tar därför inte ställning till om det utifrån den regleringen kan finnas skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Föräldraskapspresumtion vid ändrad könstillhörighet I kommittémotion 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett lagförslag som innebär att det införs en könsneutral föräldraskapspresumtion för en gift partner till den som föder ett barn vid ändrad könstillhörighet. har tidigare i detta yttrande ställt sig bakom regeringens lagförslag om att när någon av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet, ska faderskap eller moderskap för den som inte har fött barnet fastställas genom bekräftelse eller dom även när föräldrarna är gifta med varandra. Vidare konstaterar civilutskottet att Utredningen om faderskap och föräldraskap har i uppdrag att bl.a. ta ställning till om föräldraskapet för en make eller registrerad partner vid assisterad befruktning bör presumeras på motsvarande sätt som faderskapet presumeras för en gift man (dir. 2017:28). Uppdraget ska redovisas . Därutöver föreslås i betänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor (SOU 2017:92) bl.a. att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att genomföra en översyn av i syfte att göra den könsneutral. Regeringen förklarar i propositionen att den kommer att återkomma med anledning av betänkandet. Mot den bakgrunden anser civilutskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionen, och motionsyrkandet bör därför avstyrkas. Den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom surrogatarrangemang I kommittémotion 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur man ytterligare kan stärka den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom värdmoderarrangemang i utlandet. Som civilutskottet ovan konstaterat när det gäller föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet kommer en utländsk fastställelse av faderskap genom bekräftelse eller domstolsavgörande som huvudregel även fortsättningsvis att gälla i , även när barnet har tillkommit genom ett surrogatarrangemang och den man som fastställelsen avser inte är barnets genetiska far. Vidare innebär det lagförslag som civilutskottet tidigare i yttrandet ställt sig bakom att det införs utökade möjligheter för socialnämnder och domstolar att fastställa faderskap enligt svensk lag, vilket gör det lättare att i fastställa faderskapet för barnets genetiska far efter ett surrogatarrangemang i utlandet. konstaterar även att regeringen, i syfte att främja en enhetlig tillämpning av regelverket på området och motverka problemet i vissa fall med långa handläggningstider, avser att ge Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd till de myndigheter som kan komma att hantera frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet. Mot den redovisade bakgrunden anser civilutskottet inte att det finns behov av någon åtgärd från sida med anledning av motionen, och motionsyrkandet bör därför avstyrkas. I propositionen redovisar regeringen under rubriken ”Ärendet och dess beredning” en anslutande fråga om tillkännagivande när det gäller utredningar om faderskap för ogifta och anför (s. 23 f.) följande: Frågor om faderskap har också varit föremål för behandling i . tillkännagav för regeringen att det finns skäl för att undersöka vissa frågeställningar i väckta motioner kring den nuvarande ordningen för utredningar om faderskap för ogifta. Motionerna handlade om att utredningarna måste kunna moderniseras och förenklas och att ett faderskap borde kunna fastställas redan under graviditeten. Enligt borde det vara en uppgift för regeringen att överväga om det finns behov av förändringar och i så fall ta nödvändiga initiativ samt i lämpligt sammanhang återkomma till och redovisa resultatet av arbetet (bet. 2014/15:CU6 punkt 4, rskr. 2014/15:122). Regeringen tillsatte en utredning om modernare regler om faderskap och föräldraskap (dir. 2017:28). Ett av utredningens uppdrag är att lämna förslag på hur reglerna om bekräftelse av faderskap och föräldraskap för ogifta kan moderniseras och förenklas. Uppdraget ska redovisas . Genom denna redovisning anser regeringen att riksdagsskrivelsen är slutbehandlad. har inga invändningar mot regeringens bedömning att tillkännagivande om utredningar om faderskap för ogifta (bet. 2014/15:CU6, rskr. 2014/15:122) är slutbehandlat genom de åtgärder som regeringen redovisar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), (S), (M), (S) och (). Regeringens lagförslag (SD) (SD) och (SD) anför: Propositionen innehåller förslag om ändringar i som vi anser är dåligt underbyggda. Detta gäller särskilt frågan om föräldraskap vid ändrad könstillhörighet, där de förslag som regeringen nu lägger fram och som utgår från en persons juridiska kön är ett försök att hantera konsekvenserna av det avskaffade steriliseringskravet. Förslagen borde föregås av en mer omfattande utredning om hur man bör se på frågor om kön och könstillhörighet. Vi anser därför att bör avslå regeringens förslag om ändringar i . Vi gör ingen annan bedömning än majoriteten när det gäller regeringens lagförslag i övriga delar. Enligt vår mening bör alltså socialutskottet med bifall till motion 2017/18:4108 (SD) yrkande 1 avstyrka propositionen i berörd del (punkten 1). Översyn av (SD) (SD) och (SD) anför: Propositionen innehåller förslag om bl.a. ändringar i 1 kap. , som enligt sin rubrik innehåller bestämmelser om faderskapet och moderskapet till barn. Kapitlet har ändrats när nya metoder för befruktning har godtagits. De successiva lagändringarna har gjort kapitlet svåröverskådligt, och flera av paragraferna är utformade på ett sådant sätt att deras innebörd inte framgår tillräckligt tydligt. För att bristerna ska avhjälpas behöver kapitlet ses över i sin helhet. Regeringen bör skyndsamt ta nödvändiga initiativ till detta. Vi anser därför att socialutskottet bör tillstyrka motion 2017/18:4108 (SD) yrkande 2. Föräldraskapspresumtion vid ändrad könstillhörighet (L) (L) anför: Det lagförslag som jag tidigare i yttrandet ställt mig bakom innebär att när någon av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet, ska faderskap eller moderskap för den som inte har fött barnet fastställas genom bekräftelse eller dom även när föräldrarna är gifta med varandra. Någon faderskapspresumtion eller motsvarande moderskapspresumtion gäller alltså inte i dessa fall. Denna ordning bör dock ändras för framtiden. Utredningen om faderskap och föräldraskap har i uppdrag att bl.a. ta ställning till om föräldraskapet för en make eller registrerad partner vid assisterad befruktning bör presumeras på motsvarande sätt som faderskapet presumeras för en gift man (dir. 2017:28). Uppdraget ska redovisas . Jag anser att regeringen bör prioritera frågan och skyndsamt återkomma med ett lagförslag som innebär att det införs en könsneutral föräldraskapspresumtion för bl.a. en gift partner till den som föder ett barn vid ändrad könstillhörighet. bör alltså tillstyrka motion 2017/18:4123 (L) yrkande 6. Den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom surrogatarrangemang (L) (L) anför: Det lagförslag som jag tidigare i yttrandet ställt mig bakom innebär att det införs utökade möjligheter för socialnämnder och domstolar att fastställa faderskap enligt svensk lag, vilket gör det lättare att i fastställa faderskapet för barnets genetiska far efter ett surrogatarrangemang i utlandet. Detta är positivt. Det är också positivt att en utländsk fastställelse av faderskap genom bekräftelse eller domstolsavgörande som huvudregel även fortsättningsvis kommer att gälla i , även när barnet har tillkommit genom ett surrogatarrangemang och den man som fastställelsen avser inte är barnets genetiska far. Regeringens åtgärder är dock långtifrån tillräckliga för att säkerställa en trygg ställning för de barn som tillkommer genom värdmoderarrangemang i utlandet. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur man ytterligare kan stärka den rättsliga tryggheten för dessa barn. bör alltså tillstyrka motion 2017/18:4123 (L) yrkande 4. Föräldraskap för befintliga barn vid ändrad könstillhörighet (KD) (KD) anför: Som konstaterats tidigare i yttrandet ska den föreslagna regleringen om föräldraskap vid ändrad könstillhörighet tillämpas för att fastställa vem som är far eller mor till ett barn som föds efter det att könstillhörigheten för någon av eller båda föräldrarna har ändrats. Regleringen ska däremot inte tillämpas för att fastställa vem som är ett barns far eller mor när en sådan är fastställd, och reglerna gäller alltså inte i förhållande till ett barn som är fött före ändringen av könstillhörigheten. Den föräldraskapsrättsliga regleringen är alltså i överensstämmelse med önskemålen i motion 2017/18:4102 (KD) yrkande 5. En annan sak är att i egenskap av folkbokföringsmyndighet har till uppgift att registrera uppgifter i folkbokföringen om en persons familj, bl.a. vem som är förälder till ett barn. bedömer med tillämpning av bl.a. folkbokföringslagen (1991:481) huruvida en ändrad könstillhörighet i varje enskilt fall bör leda till en ändring av uppgiften om föräldraskap. Den psykiska ohälsan och suicidrisken är hög i gruppen av personer med könsidentitetsproblematik, och det är känt att familjerelationerna har en mycket stor betydelse för att minska ohälsan. Jag anser därför i likhet med motionärerna i den angivna motionen att i de fall den enskilde inte önskar få familjerelationer ändrade i folkbokföringen, bör detta inte påtvingas när det gäller befintliga familjerelationer. Den frågan ligger dock inte inom civilutskottets beredningsområde, och jag vill därför hänvisa till den beredning som kommer att äga rum i socialutskottet.