yttr · H505UbU8y · 2018-05-03 00:00:00 — En sammanhållen politik för landsbygder beslutade att bereda civilutskottet, , kulturutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, trafikutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder och de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör utskottens beredningsområde. har begränsat sitt yttrande till avsnittet om kompetensförsörjning och motionerna 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 2, 2017/18:4097 (SD) yrkande 22 och 2017/18:4116 (C) yrkandena 4 och 5. föreslår att näringsutskottet ska bifalla proposition 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder i berörda delar och avstyrka samtliga motionsyrkanden. I yttrandet finns tre avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). En sammanhållen politik för landsbygder I propositionen anför regeringen följande. Alla ska ha möjlighet att utbilda sig för att kunna utveckla sina kunskaper och sin kompetens. Kompetens är grunden för hållbar tillväxt, entreprenörskap, förnyelse och innovation. För att ska klara att möta behovet av arbetskraft med rätt kompetens behöver det finnas tillgång till utbildning i hela landet. Ett utbildningssystem som möjliggör kompetensförsörjning och ökar tillgängligheten till utbildning i hela landet är en viktig förutsättning för att kunna tillvarata landsbygdens potential för tillväxt, jobb och välfärd. Det ligger också i linje med Agenda 2030, som lyfter upp möjligheterna till en likvärdig utbildning av god kvalitet som främjar ett livslångt lärande för alla. Bättre möjligheter till högre utbildning i landsbygder Regeringen anser att det är viktigt att tillgången till utbildning är god oavsett var i landet man bor. Det geografiska avståndet och individens ekonomiska resurser riskerar att begränsa möjligheterna att genomgå eftergymnasial utbildning. För regeringen är det centralt att det ska gå att studera vidare och byta karriär under hela livet och i hela landet. Enligt regeringens bedömning bör tillgängligheten till universitets- och högskoleutbildning samt yrkeshögskoleutbildning öka genom förbättrad tillgång till distansutbildningar. Tack vare digitaliseringen och utvecklingen av ny teknik kan utbildning erbjudas på fler sätt än tidigare, vilket förbättrar möjligheterna att erbjuda utbildning i alla delar av landet. Gränserna mellan campus- och distansutbildning håller på att suddas ut, och bedrivs ett pedagogiskt utvecklingsarbete kopplat till distansutbildning vid ett flertal lärosäten. Distansutbildningen måste fortsätta att utvecklas med bibehållna krav på god kvalitet. Regeringen avser därför att ge universitet, högskolor och anordnare av yrkeshögskoleutbildning ökade möjligheter att utveckla sitt distanspedagogiska arbete och för detta syfte avsätta särskilda medel. Syftet är att förbättra kvaliteten och genomströmningen i distansutbildningen. Detta arbete ska särskilt beakta utbildningsbehovet i glesa och mycket glesa landsbygdskommuner. Ökad tillgång till utbildning i hela landet Behovet av arbetskraft med gymnasial och eftergymnasial yrkeskompetens är stort, vilket är en utmaning inte minst för många av landsbygder. Enligt regeringen behövs förbättrad samverkan mellan kommuner samt mellan kommuner och regionalt utvecklingsansvariga aktörer för att kunna möta behovet av utbildningar. Myndigheten för beslutar om vilka utbildningar som får ingå i och betalar ut statsbidrag till utbildningsanordnarna. För att få ingå i ska en utbildning svara mot det regionala och nationella behovet av kvalificerad arbetskraft. är det brist på yrkesutbildad arbetskraft, och därför behöver människor få möjlighet att omskola sig till ett nytt yrke. Vidare måste de grupper som saknar gymnasieutbildning eller som behöver komplettera en gymnasial yrkesutbildning ha möjlighet att göra detta. För att skapa möjligheter för fler utan arbete att komma in på arbetsmarknaden har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) angett att byggs ut till totalt 93 000 platser . Dessa platser ska finnas på , den yrkesinriktade vuxenutbildningen, folkhögskolan och högskoleutbildningar som ingenjörsutbildningen och läkarutbildningen samt utbildning inom samhällsbyggnad och försvar. Dessutom infördes en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux . finns inte tillgång till lärcentrum i alla delar av landet. Lärcentrumen erbjuder en fysisk plats för studerande där olika former av stöd och hjälp i studierna finns att tillgå och även möjlighet till distansstudier. Dessa lärcentrum bör vara tillgängliga för studerande på olika utbildningsnivåer och för olika utbildningsanordnare från komvux till samt universitet och högskolor. Kommunerna ska vid etablering av lärcentrum samråda med den regionalt utvecklingsansvariga aktören i respektive län. Regeringen bedömer att utvecklingen av och tillgången till kommunala lärcentrum bör stödjas. Regeringen har genom förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum beslutat att vid fördelningen av medel för denna satsning ska hänsyn tas till om ansökan avser lärcentrum i de kommuner där det inte finns ett sådant. har på uppdrag av regeringen lämnat förslag på riktlinjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete. Regeringen har gett i uppdrag åt regionalt utvecklingsansvariga aktörer att genomföra insatser inom kompetensförsörjningsområdet. Det innebär dels att samordna kompetensförsörjningsarbetet regionalt, dels att ta fram analyser av och prognoser över kompetensbehov på arbetsmarknaden. Det innebär vidare att stödja och främja insatser inom tre utpekade fokusområden: att bidra till att etablera effektiva strukturer för validering på regional nivå, att medverka i planeringen av utbud och inriktning för regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning samt att bidra till etableringen av lärcentrum. En fungerande samverkan och dialog i strategiska frågor inom kompetensförsörjningsområdet mellan lokal, regional och nationell nivå, liksom mellan berörda politikområden, kommer därför att vara avgörande för att lösa utmaningarna på kompetensförsörjningsområdet. Skolor i glesbygdsområden kan ha svårt att tillgodose behovet av behöriga lärare eller att organisera undervisningen på grund av sviktande elevunderlag. För att minska restiden för elever som har långa avstånd till skolan eller som reser från skärgården och är beroende av färjetrafiken bedömer regeringen att fjärrundervisning med hjälp av informations- och kommunikationsteknik kan vara ett viktigt komplement när undervisning bedrivs i glesa miljöer. För att underlätta för kommuner med behov av fjärrundervisning avser regeringen vidare att införa en möjlighet att söka ekonomiskt stöd för att etablera fjärrundervisning. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att föreslå hur skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att dels ingå avtal med andra skolhuvudmän om att utföra undervisning, dels i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning (dir. 2015:112). I betänkandet Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44) lämnar utredningen förslag om att stärka skolhuvudmännens möjlighet att erbjuda elever i hela landet den undervisning de har behov av för att alla elever ska få en likvärdig tillgång till utbildning. Betänkandet bereds inom . I kommittémotion 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 anförs att fjärrundervisningen bör underlättas. Motionärerna framför att satsningen på fjärrundervisning inte bara ska komma kommunala huvudmän till del, utan även enskilda huvudmän. Vidare anser motionärerna att möjligheten till fjärrundervisning bör utvidgas till fler relevanta ämnen samt att även fjärrundervisning på entreprenad bör utvidgas på motsvarande sätt. I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 22 föreslår motionärerna att det ska inrättas en statlig fond för att säkerställa landsbygdsskolornas fortlevnad och motverka avflyttningen av barnfamiljer från landsbygden. Motionärerna anför att många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag, och att kortare perioder av lågt elevunderlag kan tvinga en skola att stänga. I kommittémotion 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 4 föreslår motionärerna åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen på landsbygden. Motionärerna ser avskrivning av studieskulder för personer som flyttar till en landsbygdskommun som en viktig åtgärd för att underlätta kompetensförsörjningen. För att möta lärarbristen på landsbygden föreslår motionärerna även att det ska införas nya möjligheter till dispens från kravet på lärarlegitimation. I yrkande 5 föreslår motionärerna en satsning på att stärka med en ytterligare utökning av antalet platser. Vidare anförs att onödiga regleringar bör avskaffas och att det ska vara enklare att läsa skräddarsydda preparandutbildningar och baskurser på . Därutöver föreslås att tillstånd ska lämnas för tre i stället för två utbildningsomgångar, så att kan verka mer långsiktigt. Bakgrund och gällande rätt Med fjärrundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen [2010:800]). Närmare regler om fjärrundervisning finns i 5 a kap. skolförordningen (2011:185) och 4 a kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Fjärrundervisning får anordnas för elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och i teckenspråk. En huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen endast om det saknas en legitimerad och behörig lärare, saknas annan lämplig person när det gäller studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning eller om elevunderlaget är otillräckligt. Regeringen har beslutat om en försöksverksamhet med fjärrundervisning –som gör det möjligt för deltagande huvudmän inom den egna organisationen att bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen (förordningen [2015:481] om försöksverksamhet med fjärrundervisning). Syftet med försöksverksamheten är att få ett underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de som föreskrivs i 5 a kap. 2 § första stycket skolförordningen och 4 a kap. 2 § första stycket gymnasieförordningen. har utvärderat den fjärrundervisning som pågick fram t.o.m. (Fjärrundervisning – Andra redovisningen av regeringsuppdrag enligt regleringsbrev 2015, dnr. konstaterar att försöksverksamheten med fjärrundervisning haft liten omfattning och att försöksverksamheten bl.a. till följd av den ringa omfattningen inte uppfyller sitt syfte att ge underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Med entreprenad avses att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med någon annan än kommunen, eller den enskilda huvudmannen om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 § skollagen). Definitionen innebär att huvudmannaskapet behålls och att det således är huvudmannen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med gällande bestämmelser. Entreprenaddefinitionen är neutral i fråga om utförare. Vem som får vara utförare varierar enligt de övriga bestämmelserna om entreprenad i skollagen. För , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan gäller som huvudregel att uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen får överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 § skollagen). Exempel på sådan verksamhet är skolskjuts, skolmåltider och elevhälsa (prop. 2009/10:165 s. 510). Uppgifter som avser undervisning är som huvudregel inte tillåtna att överlämna på entreprenad. Undantag har dock gjorts för några specifikt angivna ämnen och verksamheter för vilka entreprenad är tillåten genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Det innebär att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. När det gäller enskilda huvudmän får dessa även överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 a § andra stycket skollagen). Vidare är det tillåtet att inom gymnasieskolan överlämna uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 b § skollagen). Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får även uppgifter som avser fjärrundervisning överlämnas till staten på entreprenad (23 kap. 4 § skollagen). Sådana avtal får dock endast slutas för undervisning i teckenspråk, samiska eller integrerad samisk undervisning i (5 a kap. 5 § skolförordningen, 4 a kap. 5 § gymnasieförordningen). Även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman (se 23 kap. 1–4 §§ skollagen, prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Enligt gällande rätt finns det inga möjligheter att få sina studieskulder avskrivna för personer som tar arbete i bristyrken på landsbygden eller i någon särskild del av landet. Motioner om avskrivning av studieskulder behandlades senast i utbildningsutskottets betänkande Studiestöd (bet. 2017/18:UbU11). I ställningstagandet framhöll utskottet bl.a. att gällande regelverk är väl avvägt och att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Åtgärder för att motverka lärarbristen Många insatser har gjorts för att stärka läraryrkenas attraktivitet för att locka fler studenter till utbildningarna och för att få fler yrkesverksamma att stanna i yrket. Här kan exempelvis nämnas att regeringen bl.a. har initierat Lärarlönelyftet och vidareutvecklat karriärtjänstsystemet för att göra läraryrket attraktivt. Skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare har möjlighet att ansöka om statsbidrag från . Syftet med karriärstegsreformen är att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet. kan skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden också ansöka om extra statsbidrag, så att fler förstelärare kan anställas i dessa skolor. Skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för bl.a. uppdrag om samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) kan också få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Regeringens arbete fortsätter också inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket (se prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1 och prop. 2014/15:100 s. 53) som har ett tydligt fokus på att stärka läraryrkets attraktivitet, bl.a. genom statliga insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärarutbildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i och andra åtgärder som ger läraren bättre förutsättningar att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. Regeringen har även gjort insatser för att öka antalet förskollärare och lärare, bl.a. genom en utbyggnad av antalet utbildningsplatser, ett särskilt informationsuppdrag om utbildningar till förskollärare och lärare till och Universitets- och högskolerådet samt insatserna vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () och särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). överlämnade Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner sitt delbetänkande Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). I betänkandet har utredningen bl.a. identifierat ett antal problem som följer av hur reglerna i behörighetsförordningen är utformade. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . Vissa förslag från utredningen som berör legitimation och behörighet behandlas i proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas samt i proposition 2017/18:182 Samling för skolan, där regeringen bl.a. föreslår förlängda övergångsbestämmelser om undantag från krav på legitimation och behörighet i vissa skolformer. Utbildningarna inom ska svara mot arbetsmarknadens behov och präglas av såväl arbetslivsanknytning som teoretisk förankring. Bestämmelser om förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i finns i förordningen (2009:130) om . Bland annat krävs att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Det framgår också att Myndigheten för beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 3 och 4 §§ förordning (2009:130) om ). har beslutat om ändringar i lagen om som innebär att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna en utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser (se 12 § lagen om , prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). Lagändringarna trädde i kraft . utfärdade regeringen förordningen (2017:13) om behörighetsgivande förutbildning inom . Bakgrunden till förordningen framgår av proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap, där regeringen föreslog att en utbildning inom ska få bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasienivå. Regeringen bedömde att förutbildningen bör få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning, om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie utbildningen och det behövs arbetskraft med sådan kompetens som den ordinarie utbildningen syftar till att ge. Vidare bedömde regeringen i propositionen att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringen konstaterade att även om det finns många fördelar med flera utbildningsomgångar kan det vara riskabelt med långa beslutsperioder, eftersom en stor del av det anslag som Myndigheten för disponerar för utbildningskostnader därmed binds upp . Nya utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden kan få svårt att komma in i därför att medel är bundna under långa perioder. Det kan hindra den flexibilitet som också ska känneteckna utbudet av utbildningar inom . Regeringen ansåg därför att utbildningarna inom bör få ges i olika antal omgångar. På så sätt kan förena flexibilitet med kontinuitet och långsiktighet (prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). Myndigheten för kan besluta att en yrkeshögskoleutbildning får stöd för fler utbildningsomgångar . beviljade Myndigheten för utbildningar med en till fem utbildningsomgångar. Myndighetens inriktning är att antalet utbildningsomgångar i snitt ska vara tre, men enligt uppgift från har man ännu inte nått ända fram i detta avseende. I samband med budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:14 Statligt stöd för yrkeshögskoleutbildningar ska få bemyndiganderamar som sträcker sig över fler år (prop. 2016/17:1 utg.omr. Förslaget, som beslutades av , medförde att bemyndiganderamen ändrades från till (perioden –2024), vilket innebär att Myndigheten för kan fatta beslut om fler utbildningsomgångar med statligt stöd . Motioner om behandlades senast i utbildningsutskottets betänkande 2017/18:UbU15 Vuxenutbildning. I ställningstagandet framhöll utskottet bl.a. att det inte såg något behov av att ändra regelverket för behörighetsgivande förutbildning. När det gäller frågan om fler utbildningsomgångar på hänvisade utskottet till att regeringen i samband med budgetpropositionen hade ändrat bemyndiganderamen från till (perioden –2024). Vidare har utskottet dels ställt sig bakom regeringens förslag om en fortsatt utbyggnad av (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125), dels ställt sig positivt till de ändringar i regelverket för en stärkt yrkeshögskola som genomförts (se t.ex. prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). Det är viktigt att tillgången till utbildning är god oavsett var i landet man bor. instämmer i regeringens ståndpunkt att ett utbildningssystem som möjliggör kompetensförsörjning och ökar tillgängligheten till utbildning i hela landet är en viktig förutsättning för att kunna tillvarata landsbygdens potential för tillväxt, jobb och välfärd. Utskottet ser också positivt på de förslag och bedömningar i fråga om kompetensförsörjningen på landsbygden som regeringen redovisar i propositionen. När det gäller yrkandet om fjärrundervisning vill utskottet påminna om de lagändringar som trädde i kraft som medger att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Vidare får även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. När det gäller frågan om att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen och att utvidga skollagens entreprenadbestämmelser anser utskottet att detta är frågor som kräver noggranna överväganden. Utskottet vill även påminna om att har utvärderat den försöksverksamhet med fjärrundervisning som pågick fram t.o.m. , i vilken konstaterar att försöksverksamheten haft liten omfattning och därmed inte uppfyller sitt syfte att få underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Mot denna bakgrund anser utskottet att det nuvarande regelverket är väl avvägt. När det gäller frågan om avskrivning av studieskulder vill utskottet anföra följande. Enligt gällande rätt finns det inga möjligheter att få sina studieskulder avskrivna för personer som tar arbete i bristyrken på landsbygden eller i någon särskild del av landet. Motioner om avskrivning av studieskulder behandlades senast i utbildningsutskottets betänkande 2017/18:UbU11 Studiestöd. I betänkandet framhöll utskottet bl.a. att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Utskottet står fast vid denna bedömning. Utskottet ser heller inga skäl att införa ett särskilt stöd för skolor på landsbygden. När det gäller yrkandet om satsningar på vill utskottet inledningsvis påminna om regeringens satsning på att bygga ut antalet studieplatser på . Vidare har utskottet ställt sig positivt till de ändringar i regelverket för en stärkt yrkeshögskola som genomförts . I proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola bedömde regeringen att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringen framförde dock att det kan vara riskabelt med långa beslutsperioder, eftersom en stor del av det anslag som Myndigheten för disponerar för utbildningskostnader därmed binds upp och att nya utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden därmed kan få svårt att komma in i . Regeringen ansåg därför att utbildningarna inom bör få ges i olika antal omgångar. På så sätt kan förena flexibilitet med kontinuitet och långsiktighet (prop. 2015/16:198 s. 22).