yttr · H505TU7y · 2018-05-07 00:00:00 — beslutade att ge bl.a. trafikutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop med följdmotioner i de delar de berör utskottets beredningsområde. yttrar sig över de delar i propositionen som rör transporter och politiken för informationssamhället samt över kommittémotionerna 2017/18:4097 (SD) yrkandena 10, 11 och 20, 2017/18:4098 (KD) yrkandena 4 och 5, 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkandena 8–10 och 2017/18:4116 (C) yrkandena 10 och 11. anser att näringsutskottet bör föreslå att avslår motionsförslagen. I yttrandet finns åtta avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). I proposition 2017/18:179 lämnar regeringen förslag till en sammanhållen politik för landsbygder. Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken föreslås vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Vidare föreslås tre delmål som integrerar de tre dimensionerna av hållbar utveckling och som ligger i linje med Agenda 2030. I propositionen identifieras vidare ett antal områden som är särskilt angelägna för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Regeringen anser att det övergripande målet för transportpolitiken är förenligt med det föreslagna övergripande målet för landsbygdspolitiken. Regeringen framhåller bl.a. att de enskilda vägarna är en viktig del av transportnätet på landsbygden och att en satsning bör göras på enskilda vägar. Likaså anser regeringen att det är viktigt att man i länsplanerna tar hänsyn till drift, underhåll och planeringen av enskilda vägar. Regeringen meddelar att den därför gör en satsning på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet, särskilt för tyngre fordon. Vidare anges att regeringen avser att avsätta medel till särskilda insatser för att förbättra förutsättningarna för hållbara godstransporter på järnväg i landsbygd. I propositionen lyfter regeringen även fram att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygderna. Regeringen pekar på att kollektivtrafiken i landsbygderna är svagt utvecklad, och turtätheten är ofta låg. Vidare framhåller regeringen att tack vare digitaliseringen erbjuds inom ramen för delningsekonomin möjligheter att utveckla nya lösningar för person- och godstransporter. Regeringen bedömer att de delmål för digitaliseringspolitiken som har beslutat är förenliga med det föreslagna målet för landsbygdspolitiken. I propositionen framför regeringen att det för en långsiktig utveckling av infrastrukturen för digital kommunikation är angeläget att staten även fortsättningsvis för en aktiv politik för ett hållbart digitaliserat . Regeringen framhåller vidare att den avser att fortsätta verka för att den positiva utvecklingen av bredbandsutbyggnad i högt tempo fortsätter. I propositionen gör regeringen bedömningen att en framtida modell för statligt stöd till utbyggnad av bredband bör utformas och pekar på att det uppdrag som () redovisade på området bereds inom . Regeringens landsbygdsproposition ligger till grund för fyra följdmotioner. Bland dessa finns tio yrkanden som berör trafikutskottets beredningsområde. I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) framhålls i yrkande 10 att behovet av tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. Motionärerna anser liksom landsbygdskommittén att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. I yrkande 11 framhåller motionärerna att en väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation utgör grunden för tillväxt i hela landet. Motionärerna anser därför att det finns ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Motionärerna önskar att det införs en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, som bör uppgå till av utgiftsområde 22 Kommunikationer. I yrkande 20 begär motionärerna att staten ska se till att det finns tillfredsställande tillgång till telefoni över hela landet. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:4098 yrkande 4 att funktionella bredbandsförbindelser ska vara tillgängliga i hela landet. Motionärerna pekar bl.a. på att stora delar av landet fortfarande saknar tillgång till bredband och utbyggnadstakten skiljer sig stort mellan olika delar av landet. Motionärerna framhåller att vill att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, och det förutsätter att det finns tillgång till ett robust bredband i hela landet som också har hög överföringskapacitet. I yrkande 5 lyfter motionärerna fram det statliga stödet till enskilda vägar. Motionärerna framhåller att de enskilda vägarna har en mycket stor betydelse för . I kommittémotion 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) framhålls i yrkande 8 vikten av att ge rätt förutsättningar i form av regelverk och myndigheternas tillämpning och bemötande för att de enskilda vägar som får statsbidrag ska ha en bra standard, rätt sträckning, god bärighet och nödvändig vinterväghållning. Motionärerna pekar bl.a. på att de enskilda vägarna möjliggör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. Vidare anges i motionen att många tunga transporter för både jord- och skogsbruk går på enskilda vägar. I yrkande 9 begär motionärerna att de olika fibernäten i statlig ägo ska tillgängliggöras för marknaden. Motionärerna framhåller bl.a. att delar av fibernätet inte är fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband. Vidare anser motionärerna att det skulle kunna skapas en mer driftssäker nätverksstruktur om lämpliga delar av dessa fibernät sammankopplades. I yrkande 10 anser motionärerna att det bör säkerställas att de hushåll som kommer att mista sin tillgång till kopparnätet erbjuds likvärdiga alternativ innan kopparnätet kopplas bort. Motionärerna framhåller att så bör ske för att säkerställa att den digitala tillgängligheten i hela landet inte försämras. m.fl. (C) lyfter i kommittémotion 2017/18:4116 yrkande 10 fram vikten av att underlätta digitalisering och bredbandsutbyggnad på landsbygden. Motionärerna framhåller bl.a. att det för att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband krävs även andra insatser än ökade resurser. Motionärerna pekar bl.a. på möjligheten att öka samkanalisationen av kablar i marken. Vidare framhåller motionärerna att när bredbands-infrastruktur samförläggs med annan infrastruktur, exempelvis vid byggande av vägar eller dragning av elkablar, bör detta ske för att byggandet av samhällsinfrastruktur ska bli så kostnadseffektivt som möjligt. I yrkande 11 understryker motionärerna betydelsen av att stärka infrastrukturen i hela landet. Motionärerna framhåller att det är av största vikt att knyta samman med modern infrastruktur för att hela landet ska ges möjligheter att växa. Som exempel pekar motionärerna på att de regionala järnvägarna bör prioriteras liksom betydelsen av att staten även i fortsättningen tar ett ansvar för att de enskilda vägarna främjas. Vidare lyfter motionärerna fram att de fossila drivmedlen behöver fasas ut och ersättas med såväl effektivisering, som elektrifiering och hållbara biodrivmedel. Ett långsiktigt hållbart transportsystem för resor och transporter är avgörande för fortsatta ekonomiska utveckling och välstånd. Utskottet instämmer därför med regeringen om att väl fungerande transportinfrastruktur på landsbygden är en viktig förutsättning för jobb, regional utveckling, tillgänglighet, delaktighet och hållbar tillväxt i hela landet. Ett väl fungerande transportsystem är också en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. Utskottet vill i sammanhanget understryka att behoven av infrastruktur i städer och landsbygder ser olika ut och därför behöver mötas med olika åtgärder. Utskottet instämmer vidare med regeringen i att det finns anledning att förbättra förutsättningarna för innovativa transportlösningar, inte minst för att lösa landsbygdens utmaningar. Utskottet har tidigare framhållit att ett effektivt, tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. välkomnar således regeringens uttalanden om att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygderna. Utskottet noterar även att regeringen har tillsatt en kommitté med syfte att lämna förslag på ett förändrat reseavdragssystem och att det i uppdraget även ingår att analysera ett avståndsbaserat reseavdrag. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen i budgetpropositionen utökade samordningsuppdrag för laddinfrastruktur till att även gälla gas och andra drivmedel som kräver särskild infrastruktur. Utskottet välkomnar att regeringen avser att avsätta medel till särskilda insatser för att förbättra förutsättningarna för hållbara godstransporter på järnväg i landsbygderna. Utskottet vill här också lyfta fram vikten av ett transportsystem som möjliggör för effektiva godstransporter, inte minst för svensk basindustri. Utskottet vill bl.a. betona behovet av intermodala transportlösningar, dvs. att godsenheter fraktas med flera olika transportsätt, för att uppnå effektiva och långsiktigt hållbara transporter, vilket är avgörande för att uppnå klimatmålen och minska användningen av fossila bränslen. I sammanhanget vill utskottet även peka på regeringens pågående arbete med att ta fram en godsstrategi. Strategin väntas vara klar . Utskottet anser vidare att digitaliseringen kan användas för att utveckla nya innovativa lösningar som förbättrar förutsättningarna att leva och verka inte minst på landsbygden. I detta ingår även att digitaliseringen kan bidra till en hållbar landsbygd och bidra till att utveckla nya lösningar för att förmedla ännu bättre service. Mot bakgrund av att dagens samhälle är beroende av en väl fungerande it-infrastruktur har utskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor också valt att genomföra en studie om it-infrastruktur och (rapport /17:RFR1). I fokus stod frågor som hur tillgången ser ut , vilka insatser som görs för ökad tillgång och vad de kommer att leda till. Särskilt om enskilda vägar En stor del av vägnätet på landsbygden utgörs av enskilda vägar. I propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) framhåller regeringen att de enskilda vägarna spelar en stor och viktig roll eftersom de ansluter till det statliga vägnätet. Staten medfinansierar också byggande och drift av ca 7 av det enskilda vägnätet, och regeringen anför att fortsatta satsningar på bärighet och tjälsäkring är angelägna för att göra det möjligt att upprätthålla full bärighet året runt på de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet, en åtgärd som utskottet stöder. I utskottets behandling av propositionen (bet. 2016/17:TU4) underströk utskottet att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. Utskottet betonade också att många människor och företag, i synnerhet på landsbygden, är beroende av att det finns en god framkomlighet på de enskilda vägarna. Utskottet instämmer fortfarande till fullo i denna uppfattning. Mot ovanstående bakgrund välkomnar utskottet regeringens uttalanden i propositionen om att de enskilda vägarna är en viktig del av transportnätet på landsbygden. Utskottet anser även att satsningen på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet, särskilt för tyngre fordon, är mycket positiv. I sammanhanget vill utskottet peka på att i syfte att få effektivare godstransporter och stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft så beslutade under /17 också att möjliggöra för tyngre fordonskombinationer (prop. 2016/17:112, bet. 2016/17:TU14, rskr. 2016/17:238). Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering genomför en uppföljning av klimatanpassning av transportinfrastruktur. Ett särskilt fokus riktas här bl.a. mot enskilda vägar. Med hänsyn till ovanstående är trafikutskottet av den uppfattningen att näringsutskottet bör avstyrka motionsförslagen 2017/18:4098 (KD) yrkande 5, 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2017/18:4116 (C) yrkande 11. Utskottet vill påminna om att en utgångspunkt för det planeringssystem som lade fast (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257) för åtgärder i trafikens infrastruktur är att möjliggöra en ökad flexibilitet. Genom propositionen infördes ett system med rullande planering varigenom de långsiktiga åtgärdsplanerna följs upp genom årliga beslut om vilka projekt som kan byggstartas under de närmast följande tre åren. Införandet av ett system med årliga beslut syftade bl.a. till att ge regeringen möjlighet att inom budgetlagens ramar genomföra omprioriteringar och särskilda satsningar. På detta sätt skulle regeringen bättre kunna bemöta oförutsedda händelser. betonades det i propositionen att i syfte att behålla tillräckligt stor flexibilitet bör de faktiska besluten om byggstart även fortsättningsvis fattas av . Myndigheten får följaktligen själv avgöra vilka projekt ur gruppen i regeringens beslut som avsåg de tre närmast följande åren som ska byggstartas under det närmaste året. Utskottet vill också peka på att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) understryker betydelsen av att skapa ett robust och hållbart transportsystem. Regeringen anger att ett sådant transportsystem på ett bra sätt ska kunna klara av både väntade och oväntade händelser, störningar till följd av trängsel, fordonsfel, olyckor eller skador på infrastrukturen. I regeringens uppdrag till om att ta fram ett inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 underströks också att ett robust transportsystem ska klara av både väntade och oväntade händelser. Dessutom angavs det i uppdraget att infrastrukturen ska vara utformad så att stopp och störningar till följd av underhåll, olyckor, trängsel, fordonsfel eller fel och skador på infrastrukturen minimeras. Regeringen framhöll även att det behövs planerade och väl fungerande åtgärder för drift, underhåll och reinvesteringar för att reducera sårbarheten och öka måluppfyllelsen. anser mot den bakgrunden att det saknas behov av att införa en särskild marknadspott och anser därför att näringsutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4097 (SD) yrkande 11. Statens innehav av digital infrastruktur Utskottet vill påminna om att staten har ett ansvar för att den nationella bredbandsinfrastrukturen utnyttjas på ett effektivt sätt. Betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) innehåller flera förslag om hur samordningen av statens bredbandsinfrastruktur kan förbättras. Utredningen föreslår även att utbudet av statligt ägd fiber och kanalisation ska utökas och göras tillgängligt för bredbandsutbyggare för att på så sätt skapa förutsättningar för att marknadsaktörer kan dra fördel av den överkapacitet som finns i den statliga bredbandsinfrastrukturen. Utredningen lyfter även fram betydelsen av att de regionala bredbandskoordinatorerna tidigt får information om planerad ut- och ombyggnad för att kunna underlätta eventuell samförläggning av bredbandsinfrastruktur och annan infrastruktur. Utredningen påminner om att huvudprincipen är att offentliga aktörer, med undantag för bolag, inte ska bedriva kommersiell verksamhet i konkurrens med privata aktörer men framhåller också att det offentliga inslaget i vissa fall kan vara berättigat, t.ex. när allmänhetens intressen inte tillgodoses av marknadens aktörer. Offentliga aktörer bör i dessa fall agera så neutralt som möjligt och bidra till att de som säljer bredbandstjänster i ett senare förädlingsled får tillgång till infrastrukturen. Det innebär att de statliga aktörernas bredbandsinfrastruktur ska vara tillgänglig för alla på marknaden på konkurrensneutrala och icke-diskriminerande villkor, en slutsats som utskottet också delar. Några av de förslag som utredningen lägger fram är att instruktion ändras så att det framgår att ska bedriva uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt när det gäller elektroniska kommunikationstjänster, inklusive uthyrning av kanalisationsutrymme. Vidare föreslås och få i uppdrag att samråda med () om sina tele- och kommunikationsnät med tillhörande verksamheter. Dessutom ska PTS få i uppgift att bistå och med råd om deras tele- och kommunikationsnät med tillhörande verksamheter. Utskottet välkomnar att respektive myndighets instruktion också har ändrats med anledning av förslagen. Utskottet har behandlat motioner om att statens innehav av fibernät ska tillgängliggöras för marknaden tidigare, senast i betänkande 2017/18:TU9. Utskottet framhöll att det ser positivt på att fibernät i statlig ägo bidrar till att öka redundansen och robustheten men vill inte föregripa det beredningsarbete som pågår i fråga om att tillgängliggöra statens digitala infrastruktur. Utskottet har inte ändrat uppfattning och anser därför att näringsutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 9. Tillgången till bredband spelar en stor roll för samhällets tillväxt och utveckling, och för människors digitala delaktighet. Utskottet anser därför att det är mycket positivt att bredbandsutbyggnad sker i snabb takt i och att det finns tillgång till bredband i stora delar av landsbygder. I PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2017 (PTS-ER-2018:7) konstaterar myndigheten att av alla hushåll och företag i hade tillgång till fast bredband om minst /s. Det är en ökning från samma tidpunkt året innan. Av rapporten framgår vidare att antalet hushåll och företag som helt saknar tillgång till bredband minskar kontinuerligt. Den viktigaste orsaken till den fortsatta minskningen uppges vara att 4G-nätet fortsätter att byggas ut. PTS uppger vidare att förutsättningarna är goda för att den faktiska tillgången till fiber ska öka ytterligare . Utskottet ser positivt på denna prognos. Regeringen framhåller i skrivelse 2017/18:54 med anledning av granskning av regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet att är ett av de länder i världen där hushåll och företag har bäst tillgång till internetuppkoppling genom bredband. Regeringen påpekar dock att det finns skillnader mellan stad och landsbygd. I landsbygdspropositionen pekar regeringen på att i takt med att utbyggnaden når allt längre ut och de områden som framöver kommer att sakna tillgång till snabbt bredband är alltmer glest befolkade och spridda, behöver en framtida utformning av stödinsatser övervägas. Utskottet delar regeringens bedömning. I sammanhanget vill utskottet även uppmärksamma att regeringen har gett PTS i uppdrag att kartlägga hinder för utbyggnad av fast och mobilt bredband och identifiera hur processen kan effektiviseras. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har myndigheten fått i uppdrag att utreda kommunernas roller på bredbandsmarknaden och undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen. Detta uppdrag ska slutredovisas . Utskottet vill vidare uppmärksamma att regeringen beslutade att ge PTS i uppdrag att ta fram material för vägledning och information till regionala och lokala aktörer om hur fasta och trådlösa tekniker kan komplettera varandra för att bidra till att nå uppsatta bredbandsmål. Avsikten med initiativet är att möjliggöra snabbt bredband för hushåll och företag i områden som inte har tillgång till det, eller för hushåll i områden där kopparnätet håller på att avvecklas. Uppdraget syftar även till att visa hur även mer avlägset belägna hushåll och företag ska kunna inkluderas vid utbyggnad av snabbt bredband. Uppdraget ska redovisas till () i form av ett informationsmaterial som PTS ska ta fram. När uppdraget är klart ska PTS sprida informationsmaterialet till berörda intressenter. Avslutningsvis vill utskottet peka på det uppdrag PTS har haft att se över och komma med förslag på hur framtida insatser för utbyggnad med statliga medel kan utformas och vilken aktör som bör administrera detta. PTS redovisade uppdraget , och det bereds inom . Utskottet välkomnar detta. Mot denna bakgrund anser trafikutskottet att näringsutskottet bör avstyrka motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 10, 2017/18:4098 (KD) yrkande 4 och 2017/18:4116 (C) yrkande 10. Vad gäller konsekvenserna av den pågående avvecklingen av Telias kopparnätsbaserade infrastruktur kan utskottet inledningsvis konstatera att i den årliga sammanställning som () gör av konsumentklagomål på telefoni och bredband hamnar klagomål på nedmontering av kopparnätet på en andra plats. behandlade myndigheten ett sjuttiotal klagomål i denna kategori. Klagomålen handlar i första hand om själva omställningen och inte om att konsumenten har drabbats av avbrott eller att ersättningslösningarna inte har fungerat. Utskottet vill vidare hänvisa till det svar som det ansvariga statsrådet, , lämnade med anledning av en skriftlig fråga (fr. 2016/17:815) om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att människor på landsbygden inte ska stå utan fungerande telefoni eller bredband. Statsrådet pekade på att de kunder som får fast telefoni och även bredbandstjänster levererade via kopparnätet i stället kommer att få motsvarande tjänster genom i första hand mobilnäten, men även genom fibernäten där sådana byggs. För de kunder som helt saknar möjlighet till fiberanslutning eller mobiltäckning vid sin fasta bostad eller fasta verksamhetsställe är bredband via satellit en konkurrenskraftig lösning, anförde statsrådet och hänvisade till PTS. Om telefoni inte kan tillhandahållas på marknadsmässiga villkor kan en lösning upphandlas av PTS. I sitt svar hänvisade statsrådet också till de målsättningar som regeringen formulerat i den nya bredbandsstrategin om att tillhandahålla hushållen snabb och stabil bredbandsuppkoppling till 2025. I rapporten till telefoni och grundläggande internet (PTS-ER-2017:18) konstaterar PTS att övergången från det kopparbaserade telefonnätet till mobila lösningar eller fiber fortsätter. Omställningen berör, förutom telefoni, även andra tjänster såsom bredband via XDSL, tv och IP-streaming. Som en konsekvens av omställningen till andra infrastrukturer har andelen hushåll och verksamhetsställen som har tillgång till bredband via fasta tekniker minskat något , medan andelen hushåll som har tillgång till bredband via mobila lösningar har ökat. Sammanlagt har antalet hushåll som inte har tillgång till grundläggande internet (/s) minskat, en utveckling som utskottet finner uppmuntrande. På sin webbplats informerar PTS att marknadsaktörerna erbjuder flera alternativa tekniska lösningar utöver kopparnätet som ger fast bredband och fast telefoni. För de flesta hushåll och företag finns även i mer glesbefolkade områden minst tre leverantörer att välja bland. Myndigheten påpekar dock att det finns ett fåtal hushåll och företag som har haft fast telefoni men som inte längre har det och där varken eller någon annan operatör har erbjudit sig att tillhandahålla telefoni. I dessa fall har myndigheten i stället upphandlat telefonitjänster av en operatör. PTS följer utvecklingen på området bl.a. i form av återkommande uppföljningsmöten med och andra operatörer, samråd med bredbandskoordinatorer och mediebevakning, åtgärder som utskottet anser vara motiverade. Utskottet vill också påpeka att har betydligt bättre rutiner för att informera berörda abonnenter och de operatörer som utnyttjar Telias kopparnät om planerade förändringar än vad fallet var i början av omställningen.