yttr · H505TU5y · 2018-04-26 00:00:00 — Regeringen anger att i direktivet till uppdrag att ta fram ett förslag till nationell plan fastställs att verket inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Regeringen har för avsikt att avsluta tillkännagivandet i samband med att en nationell plan fastställs . Vad gäller luftfart finns ett tillkännagivande om drönare i riksdagsskrivelse 2016/17:185. I tillkännagivandet uppmanar regeringen att ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna för ny teknik och värnar flygsäkerheten. Regeringen redovisar att Transportstyrelsen beslutade om nya föreskrifter om obemannade luftfartyg, vilka trädde ikraft . Ändringarna har enligt regeringen bl.a. motiverats av ett ökat behov av att främja teknikutveckling. Andra bakomliggande orsaker är ett behov av att hantera ökade risker med allt fler obemannade luftfartyg och en tydligare synkronisering med regeringens målsättning och strategier så att kan upprätthålla sin position som en stark och innovativ flygindustrination. Regeringen framhåller också att Europeiska byrån för luftfartssäkerhet () publicerade ett förslag till regler för användning av drönare inom EU. Nya EU-gemensamma regler förväntas dock inte träda i kraft förrän . I riksdagsskrivelse 2016/17:219 finns ett tillkännagivande om villkoren inom åkerinäringen, där framför att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen anger att den arbetar med att ta fram två propositioner med förslag om dels utökat beställaransvar, dels en förlängning av den tid som ett fordon kan hållas klampat efter att ett beslut fattats om hindrande av fortsatt färd vid överträdelser av kör- och vilotidsbestämmelserna samt vid brott mot bestämmelserna om cabotage. Regeringen hänvisar även till det pågående arbetet inom EU med det s.k. mobilitetspaketet, som bl.a. innebär ändringar av bestämmelserna om kör- och vilotider, färdskrivare och cabotage. Inom ramen för paketet behandlas också ett förslag om specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet, s.k. lex specialis. Riksdagsskrivelse 2016/17:220 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder, som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Regeringen framhåller att efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) görs nu en satsning på forskning om och utveckling av biobränsle för flyg. Mer specifikt utökas anslaget till näringslivsutveckling med ytterligare , och för att stödja utvecklingen av biobränsle till flyg. Regeringen anger också att en särskild utredare utsågs med uppdrag att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Vidare ska utredaren vid behov föreslå hur de styrmedel bör utformas som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom hållbara biobränslen. Utredaren ska också bedöma dels vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när de styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer, dels förutsättningarna för att öka inblandningen av hållbara biobränslen utifrån samma faktorer. Uppdraget ska redovisas . Vad gäller väg- och fordonsfrågor finns det ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2016/17:238, där uppmanar regeringen att skyndsamt se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Regeringen redovisar att den fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordonståg . Ändringarna trädde i kraft och kommer enligt regeringen att ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. En strategi för luftfarten och regionala flygplatser Riksdagsskrivelse 2017/18:104 innehåller två tillkännagivanden om luftfartsfrågor. I det första tillkännagivandet uppmärksammar regeringen på behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. Som bakgrund påminner regeringen om att den antog En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. ansåg dock att flygstrategin inte i tillräcklig utsträckning stärker flygets konkurrenskraft, och uppmärksammade särskilt det i utskottsmajoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt. har därför tillkännagett för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen samt för att stärka näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. I det andra tillkännagivandet uppmanar regeringen att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Regeringen redogör för att anser att de problem som de regionala flygplatserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterat. Därutöver anser att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt bidra till tillväxten. Regeringen redovisar inte bara beredningsläget för tillkännagivanden utan för alla skrivelser där meddelat regeringen sina beslut. Lagstiftningsärendena, dvs. regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar till följd av beslut, utgör ett viktigt inslag i regeringens redogörelse. Av de totalt tolv slutbehandlade skrivelserna är sex skrivelser lagstiftningsärenden. Riksdagsskrivelse 2017/18:104 om utgifts-område 22 Kommunikationer innehåller ett exempel på ytterligare en ärendetyp. I skrivelsen har godkänt regeringens förslag om anslagen , varpå regeringen har fattat beslut om regleringsbrev. Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft I riksdagsskrivelse 2014/15:194 framförs att utskottet förutsätter att regeringen kommer att bedriva ett aktivt och skyndsamt arbete för att förbättra de områden som uppmärksammas i utskottets uppföljning av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft (se 2014/15:RFR9) som särskilt betydelsefulla för att förbättra sjöfartens konkurrenskraft. Skrivelsen är ett exempel på när har godkänt vad utskottet har anfört utan att det är frågan om ett tillkännagivande. Regeringen redovisar att och Linnéuniversitetet får en årlig förstärkning på för att ta fram fler praktikplatser på fartyg till sjöfartsstudenter. Även beslutet om strategin En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö framhålls. Regeringen hänvisar även till det sjöfartsinitiativ som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22) och till att ett nytt tonnagebeskattningssystem trädde i kraft . Enligt regeringen har få överträdelser mot de nya svavelreglerna noterats inom ramen för Transportstyrelsens tillsyn. Det pågår även ett arbete inom med att se över och ta fram förslag på ett mer effektivt sanktionssystem för överträdelser av svavelreglerna. Ärendet bereds vidare. Utskottet anser att den redogörelse som regeringen har lämnat i skrivelse 2017/18:75 i allt väsentligt synes ge en korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. I skrivelsen redogör regeringen för behandlingen av 38 tillkännagivanden inom utskottets beredningsområde, varav 12 uppges vara slutbehandlade och 26 bereds vidare. Utskottet konstaterar att regeringen med några få undantag lämnar utförliga redogörelser för dess behandling av utskottets tillkännagivanden. Redogörelserna innehåller främst information om vidtagna och pågående åtgärder. När det gäller den fortsatta beredningen redogör regeringen för planerade åtgärder i nästan två tredjedelar av ärendena, vilket är en förbättring gentemot föregående år. Utskottet noterar dock att regeringen mer sällan anger när ett tillkännagivande kan tänkas vara slutbehandlat och uppmanar därför regeringen att i möjligaste mån redovisa en sådan bedömning. Eftersom flera av utskottets tillkännagivanden är mer omfattande och innehåller olika delar eller moment, exempelvis tillkännagivandet om it och miljö (rskr. 2013/14:168) och tillkännagivandet om åtgärder inom sjöfarten (rskr. 2013/14:374), har utskottet i tidigare yttranden till (yttr. 2016/17:TU4y) påtalat vikten av att regeringen redogör för vidtagna åtgärder för samtliga olika delar eller moment. Utskottet kan nu med tillfredsställelse konstatera att regeringen har följt utskottets uppmaning. Utskottet anser således på ett övergripande plan att regeringens redogörelse i skrivelse 75 har förbättrats och blivit utförligare. I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma den nya praxis som synes ha etablerats under mot bakgrund av uttalanden om regeringens möjlighet att återkomma till och redovisa sin behandling av tillkännagivanden i budgetpropositionen eller i en annan proposition eller skrivelse före skrivelse 75 (se bet. 2016/17:KU21). Vad gäller trafikutskottets beredningsområde kan utskottet konstatera att regeringen inför skrivelse 75 har redovisat behandlingen av 18 tillkännagivanden i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) och fem tillkännagivanden i propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63). Utskottet har följt rekommendation i betänkande 2016/17:KU21 om att lämpligen redovisa sin syn på regeringens behandling av tillkännagivanden i dess sakliga sammanhang, dvs. i samband med att regeringen har redovisat sin bedömning. Utskottet lämnade således sin syn på regeringens behandling av dessa tillkännagivanden i betänkandena Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2017/18:TU1) och Några frågor om alkolås (bet. 2017/18:TU7). Sammanfattningsvis kan konstateras att utskottet inte har haft något att invända mot regeringens bedömning, undantaget tillkännagivandena om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144 och 2016/17:185) och om regionala flygplatser (rskr. 2016/17:101). Vidare har utskottet framfört synpunkter till regeringen inför den fortsatta beredningen av tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206). Vad gäller tillkännagivandena om en luftfartsstrategi och om regionala flygplatser motsatte sig utskottsmajoriteten regeringens bedömning att tillkännagivandena var slutbehandlade, varpå riktade två nya likalydande tillkännagivanden till regeringen (rskr. 2017/18:104). Ledamöterna från Socialdemokraterna, och reserverade sig. Utskottsmajoritetens och reservanternas ställningstaganden, som fortfarande gäller, redovisas närmare i ett eget avsnitt nedan. Utskottet noterar att regeringen i skrivelse 75 redovisar att de ursprungliga tillkännagivandena om en strategi för luftfarten och om regionala flygplatser är slutbehandlade som regeringen anger att de två nya tillkännagivandena med motsvarande innebörd bereds vidare. Enligt utskottets mening är det viktigaste i sammanhanget att intentionerna i tillkännagivanden lever vidare, vilket de gör genom att de nya tillkännagivandena nu är föremål för beredning inom . Däremot kan det tyckas vara motstridigt att regeringen har valt att redovisa de ursprungliga tillkännagivandena som slutbehandlade som de nya tillkännagivandena med motsvarande innebörd uppges vara under beredning. Tydligheten och transparensen i hanteringen gagnas inte heller av att de ursprungliga tillkännagivandena redovisats som slutbehandlade utan någon närmare motivering eller, vad gäller tillkännagivandet om regionala flygplatser, någon hänvisning till de nya likalydande tillkännagivandena. Det kan i sammanhanget noteras att en annan ordning verkar ha tillämpats av regeringen i fråga om kulturutskottets tillkännagivande om donation av föremål (rskr. 2016/17:281), där regeringen bedömde att tillkännagivande var slutbehandlat men inte delade regeringens bedömning och beslutade om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:91). I detta fall redovisar nämligen regeringen i skrivelse 75 att det ursprungliga tillkännagivandet bereds vidare. Utskottet konstaterar vidare att den nya praxis som vuxit fram under det senaste är positiv så till vida att den innebär att ges möjlighet att i ett tidigare skede lämna synpunkter om regeringens hantering av tillkännagivanden. I tidigare yttranden till (yttr. 2016/17:TU4y) har utskottet framfört att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. På motsvarande vis är det enligt utskottets mening positivt med en skyndsam återrapportering av vidtagna åtgärder. Utskottet vill dock peka på att i och med den nya praxisen kan utskottet komma att behöva återkomma till samma frågeställningar under ett eftersom det inte är ovanligt att likartade frågor som de som tas upp i tillkännagivandena också tas upp i motionsyrkanden från allmänna motionstiden som utskottet planerat att behandla i ett lämpligare sammanhang senare under . Så var exempelvis fallet i fråga om tillkännagivandet om regionala flygplatser (rskr. 2016/17:101), där utskottsmajoriteten vid den sedvanliga behandlingen av motionsyrkanden om luftfartsfrågor angav att den med anledning av att i samband med budgetberedningen hade riktat ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna inte fann någon anledning att rikta ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i frågan (bet. 2017/18:TU10). Eftersom utskottets beredning i samband med att regeringen har redovisat sin behandling av ett tillkännagivande inte nödvändigtvis sammanfaller med när utskottet hanterar motionsförslag inom samma tematiska område menar utskottet att den nya praxisen i vissa fall kan försvåra en samlad behandling av en viss sakfråga. Utskottet kan i sammanhanget också uppmärksamma att de tillkännagivanden som regeringen valde att återrapportera i propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63) synes sakna uppenbar koppling till det framlagda lagförslaget i övrigt. tillkännagivanden om en strategi för luftfarten, om regionala flygplatser och om lastbilars och bussars längd och vikt Inför beredning av skrivelse 75 vill trafikutskottet understryka att de ställningstaganden som utskottet redovisat tidigare under i samband med beredningen av regeringens redovisning av hanteringen av tillkännagivandena om en strategi för luftfarten, om regionala flygplatser och om lastbilars och bussars längd och vikt inte har ändrats. Dessa återges kortfattat i det följande. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) framhöll regeringen att den beslutat om En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem , där bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster betonas. Regeringen angav vidare att de båda tillkännagivandena om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144 och 2016/17:185) därmed ansågs slutbehandlade. I betänkandet Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2017/18:TU1) framförde utskottsmajoriteten att regeringens flygstrategi inte bedömdes vara tillräcklig för att ge svenskt flyg goda villkor och förutsättningar och att de former och riktlinjer som regeringen har som inriktning i arbetet för en flygstrategi borde ändras och ges en ny inriktning. Utskottsmajoriteten delade således inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet var slutbehandlat utan uppmanade att återigen tillkännage för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Ledamöterna från Socialdemokraterna, och reserverade sig och framförde att de inte såg något skäl att rikta ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en flygstrategi, utan de delade regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. De anförde bl.a. att den stora bredd som flygstrategin tar sikte på är positiv när det gäller de fokusområden och prioriteringar som lyfts fram. I budgetpropositionen framhöll regeringen vidare att i den nationella flygstrategin understryks de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. Regeringen pekade också bl.a. på att nya EU-regler ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Regeringen ansåg i och med detta att tillkännagivandet om regionala flygplatser (rskr. 2016/17:101) var slutbehandlat. I betänkandet Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2017/18:TU1) framförde utskottsmajoriteten att de problem som de regionala flygplatserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen har presenterat och konstaterade därmed att det inte delade regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. Utskottsmajoriteten framhöll att det behövs ett mer systematiskt arbete för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas och uppmanade därmed att tillkännage för regeringen att den bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Ledamöterna från Socialdemokraterna, och reserverade sig och framförde att de delade regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. De pekade bl.a. på regeringens skrivningar i flygstrategin om de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet och välkomnade regeringens avsikt att genom de nya EU-reglerna öka förutsägbarheten och stabiliteten när det gäller möjligheterna till offentligt stöd till små regionala flygplatser. I propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63) redovisade regeringen beredningsläget för tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206). I betänkandet Några frågor om alkolås (bet. 2017/18:TU7) påminde utskottsmajoriteten regeringen om utskottets tidigare uttalanden om att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på och att detta bör genomföras skyndsamt. Vidare framhöll utskottsmajoriteten att dessa uttalanden bör vara till ledning vid upplåtandet av ett vägnät för den nya bärighetsklassen för BK4. Ledamöterna från Socialdemokraterna, och framhöll i en motivreservation att de välkomnar att ett upplåtande av ett vägnät för BK4 vägleds av vissa principer för att säkerställa att vägnätet öppnas på ett ansvarsfullt sätt. Ett generellt införande av den nya bärighetsklassen på hela det vägnät som har de fysiska förutsättningarna riskerar enligt reservanterna att leda till en överflyttning av gods från sjöfarten och järnvägen till vägtransporter. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (S), (C), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (SD).