yttr · H505NU4y · 2018-02-14 00:00:00 — Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och beslutade att ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2017/18:60 Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och och eventuella följdmotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Det har kommit in två följdmotioner (MP, V). Enligt riksdagsordningen ska utrikesutskottet bereda ärenden om rikets förhållande till och överenskommelser med andra stater och mellanfolkliga organisationer, internationellt utvecklingssamarbete och utrikeshandel i övrigt och internationellt ekonomiskt samarbete, allt i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredningsområde. ska enligt riksdags-ordningen bereda ärenden om handel. Utskottet har i yttrandet begränsat sig till den del i propositionen som rör avtalet om ekonomi och handel (CETA) och yrkandena i följdmotionerna som berör detta avtal. förordar att utrikesutskottet tillstyrker regeringens förslag om att godkänna avtalet om ekonomi och handel (CETA) och avstyrker motionerna. I yttrandet finns en avvikande mening (V). Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Utskottet har löpande följt förhandlingarna om ett avtal om ekonomi och handel (CETA) mellan EU och dess medlemsstater och genom information från regeringen bl.a. inför rådet i utrikesfrågor – handel, då avtalet varit på dagordningen. var EU- och handelsminister i utrikesutskottet för att informera om propositionen. ledamöter var inbjudna att delta . Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och inleddes och avtalet undertecknades . ratificerade avtalet , och avtalet började gälla provisoriskt i de delar där EU har exklusiv kompetens. För att avtalet ska träda i kraft krävs att samtliga medlemsstaters nationella parlament godkänner avtalet. ratificerade som första medlemsland avtalet , och hade åtta medlemsstater godkänt avtalet. I propositionen föreslås att godkänner det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan. Vidare föreslås att godkänner det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Redogörelsen av innehållet i propositionen begränsas till CETA. Av propositionen framgår att EU och har bedrivit ett politiskt och ekonomiskt samarbete . är världens tionde största ekonomi mätt i BNP-termer och den sjunde största handelsnationen. är EU:s tionde största handelspartner för varor och sjunde största handelspartner när det gäller tjänster. är 23:e största handelspartner för både varu- och tjänstehandel. Den bilaterala handeln mellan och har ökat . Den svenska varuexporten till uppgick till och dominerades av verkstadsprodukter, maskiner, apparater, medicinska och farmaceutiska produkter samt transportmedel. Varuimporten från uppgick till och bestod främst av malm, metaller och verkstadsprodukter. Över 100 svenska företag finns representerade i . Avtalet med beskrivs som det mest omfattande frihandelsavtal som EU har förhandlat fram. Förutom att tullarna för både industri- och jordbruksprodukter i princip fullständigt avvecklas innehåller avtalet bestämmelser om bl.a. tjänstehandel, elektronisk handel, tillfällig vistelse för affärsändamål, offentlig upphandling och icke-tariffära handelshinder. Avtalet syftar även till att skapa förutsägbara regler för investeringar och berör erkännande av yrkeskvalifikationer. Avtalet innehåller vidare åtaganden på konkurrensområdet och har också som mål att ge ett effektivt skydd för immateriella rättigheter. Genom avtalet skapas också en ram för samarbete med inom flera områden. Avtalet innehåller även kapitel om hållbar utveckling, arbetsvillkor och miljö. I propositionen redogör regeringen utöver innehållet i avtalen för det uppdrag som man gav att i samråd med andra myndigheter, inklusive relevanta akademiska institutioner, göra en fördjupad analys av CETA när det gäller bestämmelserna om investeringsskydd, offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor, tjänstehandel och forumet för regleringssamarbete. Regeringen framhåller att i sin analys kommit fram till att om rätt till ersättning vid indirekt expropriation i allt väsentligt inte medför något skydd som går utöver det skydd för investerare som garanteras i . Och vidare att det inte påverkar möjligheter att bevara monopol och allmännyttiga företag. Om återinför ett monopol efter att ha tillåtit en investering kan staten, under särskilda förutsättningar, bli ersättningsskyldig, på samma sätt som är fallet enligt svensk rätt . Om motivet bakom monopolet kan rättfärdigas utifrån det allmännas bästa är dock riskerna att behöva betala ersättning väsentligt mindre. Vidare konstaterar regeringen att anser att investeringsskyddet inte har någon effekt på rätt att reglera inom de områden som analyserades. Myndighetens analys pekade dock på att tribunalsystemet ICS () innehåller vissa svagheter och komponenter som behöver vidareutvecklas. Regeringen anser att den nivå av skydd för investeringar och investerare som följer av om investeringsskydd inte går längre än den nivå av skydd som följer av svensk rätt. Vidare framhåller regeringen att ICS är en modernisering och reformering av tvistlösningssystemet mellan investerare och stat som syftar till att öka transparensen, förutsägbarheten och rättssäkerheten. Regeringen understryker att som part i avtalet och inom EU-samarbetet aktivt kommer att verka för att ICS blir kostnadseffektivt och fungerar ändamålsenligt. Regeringen avser att göra detta genom att använder sitt inflytande i den gemensamma i bl.a. procedurfrågor och verka för att kommittén vid behov tillvaratar de möjligheter som finns för att tolka bestämmelserna om investeringsskydd. Regeringen anför vidare att man kommer att följa upp avtalets påverkan och effekter när det gäller parternas möjligheter att kunna ställa högre miljökrav än och höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Regeringen uppger också att den kommer att verka för att civilsamhället involveras både i framtida förhandlingar och i genomförandet m.m. av avtal som har trätt i kraft. Regeringen betonar att CETA och det strategiska partnerskapsavtalet sänder en viktig politisk signal om den stora vikt EU:s medlemsstater och EU fäster vid öppenhet, frihandel och relationen till . Vidare framhåller regeringen att CETA är ett modernt och progressivt avtal som kommer att skapa förbättrade möjligheter för bl.a. handel och investeringar. Avtalet förväntas även enligt vad som anförs i propositionen leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och högre utbud av varor och tjänster såväl i EU som i . Genom avtalet skapas även en ram för ett fördjupat samarbete med inom ett flertal handelsrelaterade områden. Tillsammans med det strategiska partnerskapsavtalet kommer det innebära att de politiska och ekonomiska banden mellan och stärks och relationen fördjupas. Regeringens bedömning är sammantaget att avtalen bör anses vara av större vikt och att de därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Av propositionen framgår också att regeringen har bedömt att avtalen inte medför några negativa statsfinansiella konsekvenser och inte heller motiverar någon genomförandeåtgärd avseende nationella domstolsförfaranden. I motion 2017/18:3957 av m.fl. (MP) ifrågasätts de påstådda positiva effekterna av CETA, och avtalets innehåll kritiseras på flera punkter. Motionärerna anser vidare att det beslutsunderlag som har att ta ställning till inför ett beslut om att godkänna avtalet är otillräckligt och inte tillräckligt oberoende. De påtalar att det inte brådskar med att ratificera avtalet. I motionen yrkande 1 förordas därför att genom ett tillkännagivande ska begära att regeringen utreder konsekvenserna av CETA och återkommer till . bör vidare enligt motionärerna avslå regeringens förslag om att godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan (yrkande 2). Även i kommittémotion 2017/18:3950 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att ska avslå regeringens förslag om att godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan. Motionärerna framhåller att inte är motståndare till handel men att man vill ha en rättvis handelspolitik. Motionärerna kritiserar avtalet framför allt för att de anser att det innebär demokratiska inskränkningar, försämrade sociala rättigheter, svårigheter att reglera välfärden och hinder för att införa åtgärder för miljö, klimat m.m. Motionärerna påtalar vidare att de ekonomiska vinningarna av avtalet är oklara och ifrågasätter regeringens bedömning att CETA inte medför några negativa statsfinansiella konsekvenser. De förordar att genom ett tillkännagivande ska begära att regeringen utreder de statsfinansiella konsekvenserna av avtalet och återkomma till (yrkande 1). avstyrkte utskottet en motion om en konsekvensanalys av CETA bl.a. med hänvisning till pågående initiativ och arbete i EU (bet. 2015/16:NU9). Utskottet underströk också vikten av att vid ett eventuellt beslut om ratificering av CETA skulle ha ett gediget underlag att ta ställning till. fick i uppdrag av regeringen att analysera CETA:s eventuella effekter på miljön, människors och djurs hälsa samt på demokratiskt beslutsfattande. redovisade uppdraget i en rapport (dnr 3.2.4-2016/01059-2). Myndigheten uppgav att man i sin analys särskilt hade fokuserat på frågeställningar som berör det framtida regleringsutrymmet och staters rätt att reglera, och att man hade gjort en genomgång av de kapitel i avtalet som bedömdes beröra dessa aspekter. samverkade med flera andra expertmyndigheter i genomförandet av uppdraget, bl.a. , , och . framhöll att yttrandet mot bakgrund av den korta remisstiden begränsades till en övergripande analys av eventuella effekter på de områden som omfattades av uppdraget. anförde vidare att det var deras och expertmyndigheternas uppfattning att det, för att kunna analysera konsekvenserna av avtalet mera fullständigt, skulle krävas både en mer djupgående analys av flera delar i avtalet i samråd med sakmyndigheterna samt att avtalet har varit i kraft . beslutade regeringen om ett nytt uppdrag till att analysera CETA när det gäller bestämmelserna om investeringsskydd inklusive domstolslösningen, offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor och tjänstehandel samt forumet för regleringssamarbete. Av uppdraget framgick att skulle analysera bestämmelserna om investeringsskydd och domstolslösningens effekter på svensk lagstiftning, svensk policyutrymme och svenska skyddsnivåer, särskilt möjligheten att utan krav på kompensation från investerare införa strikt lagstiftning om förnybar energi, natur- och miljöhänsyn vid gruvverksamhet, kemikalier, integritetsfrågor och djurskydd. Vidare skulle även möjligheterna att införa eller bevara monopol och andra allmännyttiga företag analyseras. När det gäller offentlig upphandling skulle analysera frihandelsavtalets effekter på möjligheten att använda offentlig upphandling för att främja djurskydd och användningen av ekologiska, miljöanpassade och rättvisemärkta varor. Avtalets potentiella effekter för svenskt lantbruk och svensk livsmedelsproduktion till följd av slopade tullar för kanadensiskt kött skulle även analyseras. I uppdraget ingick också att analysera ett antal konkreta fall för att belysa hur en tvistlösning mellan investerare och stat skulle hanteras i praktiken. Därutöver skulle de s.k. ratchet-klausulerna och stand-still-bestämmelserna[1], i kombination och var för sig, analyseras utifrån hur de påverkar möjligheter och förmåga att återreglera privatiserade marknader och bevara eller återinföra monopol eller andra allmännyttiga företag, framför allt i känsliga sektorer, kommunikations-, transport- och posttjänster, handel med läkemedel och alkoholförsäljning. Vilka sektorer som undantas från liberaliseringen av handeln med tjänster i enlighet med undantaget om tjänster som tillhandahålls i samband med utövandet av statliga befogenheter skulle också analyseras. Slutligen skulle analysera riskerna för att forumet för regleringssamarbete, som inrättas genom frihandelsavtalet, och det arbete som ska bedrivas där kan komma att försena eller försvåra framtida svensk lagstiftning. Myndigheten skulle också lämna förslag på dels hur relevanta aktörer i det civila samhället kan ges förutsättningar att påverka forumet, dels hur andra aktörer än företag kan garanteras insyn och möjlighet till påverkan. Av uppdraget framgick att skulle samråda med , , , , , , , , och andra berörda myndigheter. Myndigheten skulle också inhämta synpunkter från relevanta akademiska institutioner. Uppdraget redovisades i en skriftlig rapport (dnr 3.2.4-2016/02150-71). Av rapporten framgår att utöver att samråda med de myndigheter som nämndes i uppdraget även gett följande nio myndigheter tillfälle att yttra sig i frågan om regleringssamarbete: , , , , , , , Inspektionen för vård och omsorg samt Transportstyrelsen. Justitiekanslern samt fyra akademiska institutioner vid universiteten i , , och gavs möjlighet att yttra sig om investeringsskydd. En kvalitetsgranskning av analys gällande investeringsskydd begärdes även från en extern expert vid . Vidare framgår att bjudit in 60 organisationer till ett dialogmöte om samråd kring frihandelsavtal i stort och samrådsprocesser inom ramen för CETA. Samtliga organisationer erbjöds även möjligheten att lämna skriftliga synpunkter. I rapporten redogör för sina slutsatser på följande områden: investeringsskydd, offentlig upphandling, tjänstehandel och forumet för regleringssamarbete. Budgetära och statsfinansiella konsekvenser I en faktapromemoria (2015/16:FPM119) inför rådsbeslutet om att underteckna, provisoriskt tillämpa och ingå frihandelsavtalet med () redogör regeringen för de förväntade budgetära konsekvenserna av CETA. Här framgår det att CETA förväntas medföra konsekvenser på inkomstsidan för EU:s budget till följd av uteblivna tullar till en kostnad som beräknas uppgå till när avtalet är fullständigt genomfört. På EU-budgetens utgiftssida beräknas en kostnad uppstå till följd av inrättandet av ett permanent investeringsdomstolssystem inom ramen för det internationella tvistlösningssystemet i samband med investeringar till en beräknad kostnad av . Förslagen förväntas vidare medföra konsekvenser på utgiftssidan av budget, till följd av intäktsbortfallet på EU-budgeten (som en konsekvens av uteblivna tullar) eftersom detta intäktsbortfall kommer att kompenseras genom en motsvarande ökning av inbetalningar av den BNI-baserade EU-avgiften. Baserat på nuvarande finansieringsandel skulle det enligt regeringen innebära en beräknad årlig ökning av den svenska EU-avgiften med ca . Regeringen redogör också för att den hållbarhetsanalys som kommissionen lät en utomstående part göra 2008 av vad man då trodde att avtalet skulle komma att innebära förutsåg positiva ekonomiska effekter för EU som helhet, med en BNP-ökning på mellan 0,02–0,. Kommissionen uppges göra bedömningen att förhandlingsresultatet ligger i nivå med de antaganden som gjordes i hållbarhetsanalysen. Som nämnts i avsnittet om propositionen är regeringens bedömning att avtalen inte bedöms medföra några negativa statsfinansiella konsekvenser. Några skäl till regeringens bedömning framgår inte av propositionen. Enligt uppgift från beräknas de statsfinansiella konsekvenserna på direkta kostnader. De minskade tullarna kan, som redogjorts för ovan, innebära en indirekt påverkan på statsbudgeten, men är i första hand EU-budgetära. Den ökade avgiften som en följd av inrättandet av ett permanent investeringsdomstolssystem är även detta en indirekt kostnad, och den anses också vara mycket begränsad eftersom samtliga medlemsländer i EU ska dela på den. Avtalet förväntas vidare leda till positiva ekonomiska effekter i form av ökad export och investeringar. När det gäller det som anförs i motionerna om kostnader som skulle kunna uppstå till följd av en investeringstvist där den svenska staten blir stämd uppger att man inte brukar räkna in potentiella kostnader som kan uppstå vid en eventuell tvist till följd av att staten ingått ett investeringsskyddsavtal vid beräkningen av de statsfinansiella konsekvenserna eftersom det bygger på antagandet att skulle bryta mot avtalet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det finns ett brett stöd i för ståndpunkten att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. Utskottets uppfattning är att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade. CETA syftar till att uppnå en ömsesidig liberalisering av handeln med varor och tjänster och att skapa förutsägbara regler för investeringar och andra handelsrelaterade frågor. CETA är det mest omfattande frihandelsavtal som EU har förhandlat fram och innehåller ett brett spektrum av handelspolitiska frågor. Utskottet konstaterar att parterna genom CETA åtar sig en omfattande sänkning och avveckling av tullavgifter på import av ursprungsvaror. är den sjunde största handelsnationen i världen och en viktig handelspartner för EU och . Utskottet noterar också att den bilaterala handeln mellan och har ökat . Utskottet konstaterar att avtalet kommer att skapa möjligheter för både handel och investeringar och att det förväntas leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och högre utbud av varor och tjänster i såväl EU som . Utskottet vill framhålla sin uttalade uppfattning att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att CETA inte får hindra parterna från att kunna verka för än högre miljökrav eller från att kunna verka för att höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Mot den bakgrunden är det viktigt att framhålla att CETA innehåller kapitel om hållbarhet, arbete och miljö där parterna bl.a. erkänner värdet av och respekten för internationellt samarbete och internationella avtal på arbetsmarknads- och miljöområdet samt framhåller att handel och investeringar inte får främjas på bekostnad av sänkta skyddsnivåer i arbetslagstiftning och miljölagstiftning eller i fråga om arbetsnormer. Utskottet noterar vidare att ett av målen med regleringssamarbetet i CETA ska vara att skydda människor, djur och växter samt miljön i övrigt genom att utnyttja internationella resurser inom områden som forskning och riskanalys. En särskild kommitté för handel och hållbar utveckling som har till uppgift att övervaka genomförandet av kapitlen om hållbar utveckling, arbete och miljö kommer också att inrättas genom avtalet. Utskottet noterar även i sammanhanget att gör bedömningen att rätten till ersättning vid indirekt expropriation i CETA i allt väsentligt inte medför något skydd utöver det skydd för investerare som garanteras i . Utskottet är vidare positivt till att kommissionen i sitt lanserade handelspaket har aviserat att man kommer att verka för ökad transparens i kommande frihandelsavtalsförhandlingar. Utskottet välkomnar således en ökad transparens och ser även positivt på att regeringen avser att agera för att civilsamhället ska involveras både i framtida förhandlingar och vad gäller genomförandet av avtal som trätt i kraft. Med anledning av vad som anförs i motionerna om konsekvensanalyser vill utskottet anföra följande. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att har ett tillräckligt underlag inför sitt beslut. Utskottet konstaterar att regeringen uppdragit åt att genomföra konsekvensanalyser av avtalet i samverkan med berörda myndigheter. Utskottet noterar också att regeringens bedömning är att avtalen inte kommer att medföra några negativa statsfinansiella konsekvenser. Skälen till regeringens bedömning har i det föregående översiktligt redogjorts för. Utskottet anser att det är positivt att regeringen avser att följa upp avtalets påverkan och effekter på miljö- och klimatpolitiken. Utskottet anser att det även vore önskvärt att regeringen följer upp andra konsekvenser av CETA, t.ex. de ekonomiska. Resultatet av de uppföljningar regeringen gör av CETA skulle sedan med fördel kunna redovisas för i ett lämpligt sammanhang. Därmed förordar näringsutskottet att utrikesutskottet tillstyrker proposition 2017/18:60 punkten 1 och avstyrker motionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (M), (S), (SD), (V), (KD), (M), (S), (C), (MP), (L) och (S). Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och (V) (V) anför: är varken motståndare till handel eller förespråkare av handelshinder, men vill ha en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas. En handelspolitik som tar till vara sociala och fackliga rättigheter, som värnar demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter och som bygger på långsiktighet. En handelspolitik som sätter människor, djur och miljö främst och som fokuserar på ökade samhällsvinster och inte bara vinster för storföretagen. I likhet med vad som anförs i kommittémotion 2017/18:3950 anser jag att CETA inte är i linje med en sådan politik. De som är positiva till CETA har stora ekonomiska förväntningar på avtalet. Även om det är högst oklart är det förvisso inte osannolikt att CETA medför viss ekonomisk för parterna. Frågan är dock hur stor den blir, vilka som får ta del av den och inte minst om den står i proportion till de risker som avtalet medför? Jag menar att många viktiga frågor är obesvarade. CETA innehåller ett kapitel om regleringssamarbete vars syfte bl.a. är att undvika befintliga och framtida onödiga hinder för handel och investeringar, att främja förutsägbarhet i utvecklingen och införandet av nya regleringar samt att undvika onödiga regleringsskillnader. Till detta knyts det ett forum för regelsamarbete som bl.a. ska utvärdera lagstiftningsalternativ. I praktiken betyder detta att en icke politiskt vald församling ska granska förslagen ur bl.a. ett handelsperspektiv. Jag menar att det finns en överhängande risk att regleringssamarbetet, trots att avtalet innehåller skyddsklausuler som ska garantera parternas förmåga att genomföra sina regleringar, kommer att fungera som en blockerande instans för progressiv lagstiftning t.ex. inom miljöområdet. Jag, och , är vidare väldigt kritiska mot mekanismerna för lösning av investeringstvister mellan investerare och stat i CETA (ICS). Systemet med investerarskydd inrättades efter i syfte att skydda investerare i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. På det sättet skyddades företagen mot direkt expropriering. har tvisterna alltmer kommit att utgöra ett skydd mot s.k. indirekt expropriering och skyddet av företagens beräknade vinster snarare än deras tillgångar. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationell lagstiftning hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst, något som i sin tur förhindrar progressiv lagstiftning och i förlängningen utgör ett direkt hot mot demokratin i de länder som berörs. Eftersom både EU:s medlemsländer och har stabila och fungerande rättssystem finns det heller inte någon synbar anledning att ta upp tvister av den här typen i nya domstolar. Det finns inte heller några tydliga bevis för att mängden investeringsflöden skulle gynnas tack vare ICS eller liknande mekanismer. Att politiska beslut flyttas från nationella parlament till en samling jurister är allvarligt inte minst ur demokratiska aspekter.