yttr · H605SkU1y · 2018-12-07 00:00:00 — ändrades beskattningen för personbilar så att fordon med högre utsläpp av koldioxid får en högre skatt medan bilar som drivs med elektricitet eller har mycket låga utsläpp av koldioxid får en reducerad skatt eller i vissa fall även en bonus. menar att det inte är klarlagt att de bilar som kommer att åtnjuta bonus ger de effekter för klimat eller miljö som utlovats, och även om så vore fallet är kostnadseffektiviteten för att minska utsläpp av växthusgaser mycket låg. Vi föreslår därför att bonus–malus avskaffas och att beskattningen av personbilar återgår till det regelverk som gällde 2017. Kemikalieskatten, som uppgår till högst per vara, har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska webbplatser. De uteblivna intäkterna har försämrat förutsättningarna för industriell utveckling och detaljhandel i . vill därför avskaffa kemikalieskatten. föreslår också att nivån för reduktionsplikten ska sänkas kraftigt så att enbart biodrivmedel med fullgoda klimategenskaper premieras. Förändringen resulterar i en prisreduktion för konsumenten på per liter drivmedel för både bensin och diesel. Den nedsatta momsen på restaurang- och cateringtjänster samt på hämtmat infördes av den tidigare alliansregeringen i en förhoppning att restaurangbranschen skulle kunna anställa fler. vill återställa dessa båda momssatser och använder i stället utrymmet åt att sänka skatten på arbetsinkomster för främst låg- och medelinkomsttagare. En parlamentarisk utredning bör tillsättas som ser över möjligheterna att ytterligare växla mellan skatter på konsumtion respektive på arbetsinkomster och som främst tar sikte på fördelningspolitiska effekter. Vi vill också höja mervärdesskatten på burkar och plastflaskor. Enligt vår mening bör finansutskottet bifalla motion 2018/19:1913 av m.fl. (SD) och avstyrka propositionen. Skattefrågor i budgetpropositionen (C) Per Åsling (C) anför: budgetmotion syftar till att uppnå framför allt tre saker. För det första måste hålla ihop. Det kräver att arbetsmarknaden öppnas upp för de som står utanför, genom att det blir billigare att anställa, enklare att starta företag och att Arbetsförmedlingen reformeras i grunden. Också den regionala klyvningen måste brytas, med utbyggd infrastruktur i hela landet, regelförenklingar för byggande och minskat regelkrångel för småföretag. För det andra måste vi säkra tryggheten i hela landet. Var man än bor och arbetar i måste man kunna känna sig trygg. Det kräver en välfärd som fungerar och finns i hela landet och en polis som klarar av både vardagsbrott och grövre brottslighet. Även försvaret måste förstärkas. I stället för att detaljstyra våra kommuner och landsting vill kraftigt öka de generella statsbidragen till dessa, så att kommuner och landsting själva får redskapen att klara sina utmaningar. För det tredje måste den gröna omställningen skyndas på. ska vara ett föredöme inom miljö- och klimatpolitiken, genom att visa att det går att förena ökad tillväxt med minskade utsläpp. Transporterna, vars utsläpp inte minskat tillräckligt snabbt, behöver ställa om snabbare. Därför vill bl.a. införa en grön bilbonus för personbilar, för transporter som minskar utsläppen och krav på biobränsleinblandning för både flyg och tunga transporter. Vi vill också stärka både lokala och internationella insatser för att skydda hav och vattendrag från övergödning och nedsmutsning, för att säkra både en hållbar vattenmiljö och tillgången till rent dricksvatten. Givet konjunkturläget anser att den ekonomiska politiken bör vara försiktigt åtstramande och säkerställa att det finanspolitiska ramverkets mål, särskilt överskottsmålet, nås. Politiken bör fokusera på att genomföra reformer som stärker den svenska ekonomins långsiktiga tillväxtförmåga och sänker jämviktsarbetslösheten. Sparsamhet med våra gemensamma resurser under högkonjunktur gör att vi har möjlighet att klara välfärden även under lågkonjunktur. Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. Denna har tagits fram utifrån ett antal principer, som stämts av med partierna i Alliansen. bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver framåt. Tvärt om är budgeten en prolongering av tidigare regeringars beslut. Det stora reformbehovet kvarstår. hade inte motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. Specifikt råder det relativt bred enighet om att Försvarsmakten, samt kommunerna behöver resurstillskott. Det råder också relativt bred enighet om att bönder behöver stöd efter sommarens svåra torka. Det är också åtgärder som hade underlättat långsiktig planering och därmed effektivitet. I rammotion föreslås därför förstärkningar på dessa områden. De flesta övriga reformer som behöver kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. Detta gäller dock inte förändringar av inkomstskatterna, som måste beslutas . föreslår därför i rammotionen också sänkta inkomstskatter. Därtill finns ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. Att förbättra integrationen, påskynda den gröna omställningen och värna tryggheten är exempel på sådana. I budgetmotion föreslås också ett antal första steg för att komma till rätta med dessa problem. Skatter och regler måste utgå från de små och växande företag som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt. Skattesystemet bör reformeras, med högre skatter på miljöfarliga utsläpp och lägre skatter på arbete och företagande. Svensk ekonomi behöver lägre trösklar till arbetsmarknaden och fler jobb utan utbildningskrav. presenterar i sin budgetmotion ett antal konkreta reformer för att åstadkomma detta. Inträdesjobb är en ny anställningsform som innebär att nyanlända samt ungdomar utan gymnasieexamen ges möjlighet att ta ett arbete till av gällande ingångslön som inga socialavgifter behöver betalas av arbetsgivaren. Anställningen gäller i maximalt och kan kombineras med nystartsjobb. Inträdesjobben är en kraftfull och helt nödvändig åtgärd för att minska klyvningen på arbetsmarknaden och ge fler chansen att komma in i samhället och få en arbetsgemenskap. Även ungdomar som har, eller är på väg att ta, en gymnasieexamen har en svårare situation på arbetsmarknaden än andra. Det finns också äldre personer som av olika anledningar gör en sen entré på arbetsmarknaden. För att fler ska få ett enklare inträde på svensk arbetsmarknad vill därför att ett ingångsavdrag införs. Det innebär att ingen arbetsgivaravgift ska betalas på lönen upp till ett tak som en person gör entré på svensk arbetsmarknad. Sommarjobb är för många ungdomar ett sätt att få arbetslivserfarenhet, referenser och en förbättrad privatekonomi. Vi vet att sommarjobb minskar risken att bli arbetslös senare i livet. Att göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden är viktigt. Inte minst gäller det för de ungdomar som varken arbetar eller studerar. För att underlätta för ungdomar att göra entré på arbetsmarknaden anser att ett sommarjobbsavdrag bör införas. Avdraget innebär att arbetsgivaravgiften slopas helt för personer . Ett annat sätt att göra det lättare att komma in på arbetsmarknaden är att utvidga RUT-avdraget för hushållsnära tjänster. RUT-avdraget skapar arbetstillfällen och möjlighet att starta företag för människor som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden. Det frigör tid för köparen, som hen kan använda för att öka sitt arbetsutbud och som dessutom underlättar för RUT-köparen i dennes vardag. Det minskar också svartarbetet, vilket bidrar till en högre skattemoral och ökar tryggheten för de som i stället kan jobba vitt. anser att RUT-avdraget bör byggas ut ytterligare. För det första bör fler tjänster inkluderas, vilket också innebär att det blir mindre svåra gränsdragningar för RUT-tjänsterna. För det andra bör taket i höjas. För det tredje bör det utredas om äldre bör ges ett större avdrag än övriga, detta då äldre är flitiga användare av avdraget men ofta har knappa resurser. För många människor, såväl inrikes födda som nyanlända, skulle småskaligt företagande kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att starta företag är dock ofta både dyrt och krångligt. Det gäller särskilt för personer med liten erfarenhet av svenska lagar, regler, myndigheter och ett ofta komplicerat myndighetsspråk. Utomeuropeiskt födda företagare anser i högre grad att lagar och regleringar utgör ett problem än vad inrikes födda företagare gör. I länder med högre administrativa hinder för företagande är också en lägre andel av de utrikes födda egenföretagare. Att minska den lagstadgade administrativa bördan för småskaligt företagande har därför potential att bidra till integrationen. föreslår att en ny företagsform införs för riktigt små företag med begränsad omsättning. Ett sådant s.k. ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Ingångsföretagen ska inte betala vare sig inkomstskatt, egenavgifter eller moms. I stället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt, baserad på omsättningen. Den som startar verksamhet i en affärslokal som står tom ska enligt vårt förslag slippa fastighetsskatten. Höga kostnader för att anställa är vad småföretag själva anser vara ett av de största hindren för tillväxt. föreslår därför att arbetsgivaravgiften tas bort helt när en enmansföretagare, oavsett bolagsform, anställer sin första medarbetare. vill också reformera optionsbeskattningen så att svenska företag får goda förutsättningar att använda sig av personaloptioner och förenkla de s.k. 3:12-reglerna ytterligare. På bör klyftan mellan beskattningen av kapital- respektive arbetsinkomster minska, vilket skulle möjliggöra än större regelförenklingar. anser att människor har rätt att bestämma över sitt eget liv och därmed över de pengar de själva arbetat ihop. Den långsiktiga inriktningen på vår skattepolitik är därför att sänka skatterna på arbete och företagande. Lägre skatter ökar människors självbestämmande och gör det mer lönsamt att driva företag och arbeta. stärker det därmed även hela landets ekonomi. Arbete och företagande bygger . vill se en bred inkomstskattesänkning riktad mot låg- och medelinkomsttagare och föreslår en förstärkning av jobbskatteavdraget som medför i sänkt skatt per person och år. I är skatterna på arbete, företagande och specialisering höga i ett internationellt perspektiv. Det gör mindre attraktivt för såväl inhemsk som utländsk specialiserad arbetskraft och minskar incitamenten att utbilda och vidareutbilda sig. Ett antal utredningar har visat att sänkt statlig inkomstskatt leder till fler arbetade timmar, karaktäriseras av hög självfinansieringsgrad och bidrar till en ökad effektivitet i ekonomin. För är det därför viktigt att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. motsätter sig därför de sänkta skiktgränserna och utfasningen av jobbskatteavdraget som den förra regeringen införde. En av de största utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att allt fler kommer att behöva arbeta allt längre. Forskning visar att behöver fler äldre som vill, kan och får arbeta längre för att klara välfärdens finansiering. Givet de äldres förbättrade hälsa är detta en rimlig och uppnåelig målsättning, som dock kräver en väl avvägd reformpolitik. För personer som arbetar efter att de fyllt införde alliansregeringen ett förstärkt jobbskatteavdrag. Utvärderingar av reformen visar att sannolikheten att arbeta för de berörda grupperna ökat. Med fler arbetade timmar förstärks den svenska ekonomin långsiktigt. Tyvärr höjde Socialdemokraterna och kostnaderna för att anställa personer genom att införa en särskild löneskatt för dessa, vilket slår mot sysselsättningen för denna grupp. vill därför avskaffa den skatten helt. Vi i vill slopa rätten till avdrag för medlemskap i fackförbund och rätten till avdrag för s.k. övriga utgifter. Referensräntan som gäller för ränteförmån bör höjas. Det finns en kraft i människors samhällsengagemang som måste värnas och fångas upp. Därför är det angeläget att se över stöd och skattevillkor för frivillig räddningspersonal, exempelvis fjällräddning och brandvärn. Skattelagstiftningen som gör det dyrare och svårare för företag att sponsra damlag än herrlag ska ses över. Det finns enligt oss i även skäl att se över flyttskatter, särskilt på långvarigt ägda fastigheter. Kapitalvinstbeskattningen vid försäljning av bostad bör ses över. En sådan översyn bör också innefatta ränteavdragen. För är grön skatteväxling en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, företagande och investeringar. Det ger bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning, som utsläpp och miljöpåverkan minskar. Genom att växla miljöskatter mot sänkt skatt på arbete sjunker också de höga kostnaderna för att anställa och arbeta. På så sätt stärks svenska företags konkurrenskraft som vi rustar svensk ekonomi för den globala gröna omställningen. har ett högt skattetryck på en rad utsläpp, men ändå en förhållandevis låg andel miljöskatter i förhållande till det totala skatteuttaget. Det finns fortfarande utrymme att höja miljöskatterna på utsläpp och resursförbrukning. ska vara ett föredöme inom miljö- och klimatpolitiken, genom att visa att det går att förena ökad tillväxt med minskade utsläpp. Transporterna, vars utsläpp inte minskat tillräckligt snabbt, behöver ställa om snabbare. Därför vill bl.a. införa en grön bilbonus för personbilar, införa samma skatteförhållanden för busstrafiken som för tågtrafiken när det gäller eldrift, öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen, slopa skattefriheten för förmån av parkeringsavgift och trängselskatt, ge tydligare incitament för val av förmånsbilar och slopa skatteundantaget för fossilgas. Nedsättningen av koldioxid- och energiskatt som gäller fordon i gruvindustriell verksamhet ska slopas. ska fortsätta att driva på i EU för att det ska fortsätta vara möjligt att skattebefria förnybara drivmedel från koldioxidskatt. En punktskatt på förbränning av avfall bör införas, och kväveoxidavgiften bör göras om till en skatt. Kemikalieskatten bör breddas till att omfatta fler varor, och en miljöskatt på plastpåsar ska införas. Energiskatten på egenanvändning av solel ska slopas, och det ska införas möjlighet till ett skatteavdrag för den som är bosatt i lägenhet och som är delägare i en mikroproduktionsanläggning. vill också avskaffa fastighetsskatten på vindkraft. Den nuvarande flygskatten är ineffektiv. föreslår i stället krav på biobränsleinblandning för både flyg och tunga transporter. Det finns ett relativt stort antal stöd riktade till hushållen, som är ämnade att stimulera investeringar i grön teknik. Stöden har vitt skilda villkor och ansökningsprocesser vilket leder till långa väntetider, köer och osäkerhet, vilket missgynnar gröna investeringar. Det som behövs i stället är ett enkelt och snabbt incitament som skapar långsiktiga och tydliga spelregler och som kan svara upp mot det breda och snabbt växande intresse som finns i hela landet. Vi föreslår därför att vissa stöd till hushåll ska ersättas med ett enkelt grönt avdrag. Mervärdesskattenivån för biobiljetter måste enligt oss återställas. Vi föreslår också att skatte- och tulltilläggen höjs, att lantbruksaktiebolag ska kunna ompröva sina deklarationer och att tidsfristen för anstånd med betalning av skatt ska ändras till för lantbruksföretag. Enligt min mening bör alltså finansutskottet med bifall till motion 2018/19:2610 av m.fl. (C) avstyrka propositionen. Skattefrågor i budgetpropositionen (KD) (KD) anför: ser mycket allvarligt på att den rödgröna regeringen tog bort möjligheten att göra skatteavdrag för den som skänker pengar till välgörande ändamål. Trots omfattande protester från hjälporganisationer valde regeringen att slopa detta avdrag , efter vilket det är möjligt att få skattereduktion. Jag anser att gåvoskatteavdraget bör återinföras i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen . Jag har emellertid hörsammat de synpunkter som har framkommit under beredningen och ändrar därför mitt yrkande till att regeringen ska återkomma med förslag som kan träda i kraft . Vidare ska den särskilda löneskatten för personer som fyllt avskaffas. vill att de aktuella reglerna återställs till hur de såg ut innan de ändrades genom budgetpropositionen . Jag har även i detta fall hörsammat de synpunkter som har framkommit under beredningen och ändrar också här mitt yrkande till att regeringen ska återkomma med förslag som kan träda i kraft . föreslår i sin budgetmotion breda skattesänkningar som uppmuntrar till jobb och sänker marginalskatter, samt skattesänkningar och stöd för att stärka barnfamiljers och pensionärers ekonomi. Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt ska höjas, i ett första steg till en nivå motsvarande en månadslön på . För seniorer som vill jobba slopas Socialdemokraternas skattehöjningar, och jobbskatten sänks. Vi menar att skillnaden mellan beskattning av förvärvsinkomst och pensionsinkomst helt ska tas bort. sänker också skatten på sparande och återinför skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer för att stärka civilsamhällets möjligheter att hjälpa behövande. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Att kombinera sänkta arbetsgivaravgifter för äldre över 65 med ett fördubblat jobbskatteavdrag för samma grupp har varit mycket effektivt för att öka såväl arbetsutbud som efterfrågan på arbetskraft och därmed sysselsättningen. föreslår att det dubbla jobbskatteavdraget, som alltså finns för de som är eller äldre, utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en kraftig skattelättnad för unga upp till och för nyanlända i . Det innebär att de grupper som kan komma i fråga för Alliansens inträdesjobb med förslag skulle få en kraftig skattelättnad. Personer som varit borta länge från arbetsmarknaden kan få nystartsjobb där arbetsgivaren får borttagen arbetsgivaravgift. För denna grupp personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning vill vi också ge dubbelt jobbskatteavdrag baserat på hur länge man varit frånvarande från arbetsmarknaden. För att fler ska ta examen från högre studier tidigare inför vi också en period med dubbelt jobbskatteavdrag för de som tar akademisk examen och börjar jobba . föreslår att jobbskatteavdraget ska återställas för de som tjänar . Dessutom föreslår vi ett jobbskatteavdrag för föräldrar. ska skattereduktion ges med per förälder och månad. I ett andra steg ska skattereduktionen höjas till per förälder och månad 2021. Vi kristdemokrater vill att takbeloppet för RUT-avdrag tredubblas till . Avdraget ska också kunna medges för fler tjänster, t.ex. tillsyn av hem vid resa eller frånvaro, tvätt av kläder utanför hemmet, flytt av bohag inom bostaden, hämtning och lämning av återvinning, bortforsling av trädgårdsavfall och plantering av växter i trädgård. Skattereduktionen för medlemsavgift till fackförbund ska tas bort. För att underlätta små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Vidare vill ta bort det tillfälliga s.k. växa-stöd som infördes på regeringens förslag för enskilda näringsidkare som anställer en första person. anser att sparande och investeringar ska främjas. Den dåvarande rödgröna regeringen höjde skatten på sparande på investeringssparkontot två gånger under den förra mandatperioden. I en normal räntemiljö är det en väsentlig försämring av sparformen. Att ändra förutsättningarna i sämre riktning underminerar också de långsiktiga spelreglerna för sparformen. vill sänka skatten till nivån före höjningen. En långsam nedtrappning av ränteavdraget ökar värdet av sparande och amortering och minskar skulduppbyggnaden, vilket minskar riskerna i ekonomin och för hushållen. vill påbörja avtrappningen av ränteavdraget i budgeten tillsammans med en sänkning av taket för fullt ränteavdrag från till . eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning av ränteavdraget, under förutsättning att statens ökade inkomster oavkortat går tillbaka till hushållen samt under förutsättning att reformer genomförs så att fler hushåll med stabila inkomster kan etablera sig på den ägda bostadsmarknaden. vill därför utreda en alternativ modell för bosparande, som kan fungera inom systemet för investeringssparkonto (ISK). Det ska möjliggöra att insättningarna kan ske i, företrädesvis, fonder. Vidare vill vi att taket för uppskov på kapitalvinstskatten tas bort om man köper ny bostad. föreslår att den totala dieselskatten inom jordbruket sänks till litern. Ett villkor för att få ta del av sänkningen ska vara att jordbrukaren i fråga till använder icke-fossilt bränsle. föreslår att en ny skatt på plastpåsar i detaljhandeln införs på per påse. I syfte att styra mot ökad materialåtervinning inför en skatt på avfallsförbränning på per ton förbränt avfall. har riktat kritik mot de svenska reglerna som innebär att vissa delar av industrin antingen är undantagna från energi- och koldioxidskatterna eller är berättigade till nedsättningar av dessa skatter. minskades nedsättningarna av koldioxidskatten för diesel i gruvindustriell verksamhet, och föreslår att dessa nedsättningar i nästa steg helt slopas. anser att den flygskatt som förra regeringen införde bör avskaffas, och vi finansierar detta i vår budget. föreslår att alla momssatser ska höjas . Mervärdesskatt är en mindre snedvridande skatt, och momshöjningen används för att delvis finansiera skattesänkningar på arbete. Moms på naturguidning bör därför höjas. Enligt min mening bör således finansutskottet med bifall till motion 2018/19:2991 av m.fl. (KD) avstyrka propositionen. Skattefrågor i budgetpropositionen (L) (L) anför: Liberalerna vill att marginalskatterna sänks och att den högsta marginalskatten ska närma sig snittet i . Som ett led i detta föreslår vi i årets budgetmotion att den förhöjda statliga skatten som tas ut på inkomster över den övre skiktgränsen, s.k. värnskatt, avskaffas från . Vidare vill Liberalerna avskaffa den avtrappning av jobbskatteavdraget som trädde i kraft . Genom ett förslag i budgetpropositionen ändrades reglerna om jobbskatteavdrag så att jobbskatteavdraget trappas av för dem som vid årets ingång inte har fyllt vid arbetsinkomster som överstiger 13,54 prisbasbelopp . Avtrappningstakten för jobbskatteavdraget är av den del av arbetsinkomsten som överstiger 13,54 prisbasbelopp. En motsvarande avtrappning görs för personer som har fyllt . I Liberalernas budgetmotion föreslår vi att avtrappningen av jobbskatteavdraget, som ytterligare höjer marginalskatten i vissa inkomstskikt, ska tas bort. De skatteförändringar Liberalerna föreslår avseende avskaffad värnskatt och återställande av avtrappningen av jobbskatteavdraget förutsätter lagändring för att kunna träda i kraft . Liberalerna vill att betydligt färre ska betala statlig skatt, och ambitionen måste vara att som minst återgå till den förra skattereformens princip där enbart av löntagarna betalade statlig skatt. Liberalerna vill därför ytterligare sänka skatten på ett sådant sätt att det breddar arbetsmarknaden med fler lågtröskeljobb, och göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete.