ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · H505KU5y · 2018-04-25 00:00:00 — Varje enskilt tillfälle för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter bör diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. Vi delar motionärernas uppfattning i stort, men när det gäller hur de experter utses som ingår i kommittéerna vid kommittéförfarandet anser vi att det bör falla på regeringen att utse experterna, men bör involveras och ges inflytande i processen. Något av temaområdena i ramprogrammet för för grundläggande rättigheter (FRA) bör utvidgas till att omfatta uppföljning av och arbete mot religiös extremism. Vidare borde det framgå att arbete mot hedersrelaterat våld ingår i de temaområden som finns i förslaget. Mot denna bakgrund anser vi att kommittémotion 2017/18:4036 yrkandena 1–3 och 36 bör tillstyrkas och att yrkande 10 bör tillstyrkas delvis.
yttr · H505FiU4y · 2018-05-23 00:00:00 — Vi vidhåller vår uppfattning från Kommittén om en tydligare budgetprocess (SOU 2017:78). ser inga skäl att göra ändringar av nuvarande budgetregelverk. Den balans som finns mellan vad som är direkt kodifierat och det som regleras av praxis kombinerar på ett fullt godtagbart sätt två ömsesidigt uteslutande mål där å ena sidan budgetprocessen är tydligt reglerad, men å andra sidan där en regering i minoritet har starka incitament att söka majoritetsstöd för sin politik för att undvika en regeringskris. bör således avstyrka propositionens förslag när det gäller behandlingen av lagförslag i budgetprocessen.
yttr · H505FöU11y · 2018-05-24 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2017 beslutade att ge samtliga utskott tillfälle att yttra sig över Årsredovisning för staten 2017 (skr. 2017/18:101) med eventuella motioner, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de avsnitt i årsredovisningen som berör utskottets beredningsområde. Inga följdmotioner har väckts inom utskottets beredningsområde. I årsredovisningen anges att utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev , vilket är (3,) lägre än anvisat i statens budget. levererade materiel och tjänster i lägre omfattning än vad som beräknades i budgeten. Jämfört med föregående år minskade antalet genomförda leveranser av med 31 stycken och uppgick till totalt 720 stycken. I skrivelsen anges vidare att hade 199 försenade leveranser, vilket är en ökning jämfört med . Förseningarna avser bl.a. röjdykarfartyg typ Spårö och anskaffning av lastbilar och brobandvagnar. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare för att stärka den operativa förmågan. Utskottet fick vid sammanträdet information om leveransläget vid av , chef . Utskottet har vid att flertal tillfällen uttalat att man delar regeringens uppfattning att det är prioriterat att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar. En central del för den operativa förmågan är krigsförbandens materiel. Av årsredovisningen framgår att delar av tilldelade anslagsmedel för anskaffning av materiel inte använts, att antalet genomförda leveranser från till Försvarsmakten har minskat och att antalet försenade leveranser har ökat. Det ger en bild av att leveransförmågan vid har försämrats . Den kompletterande information som utskottet inhämtat från ger dock en något mindre alarmerande bild av myndighetens leveransförmåga genom att uppgifterna fått en förklaring som visar på ett bättre leveranslägen än vad redovisningen ger intryck av. För att ska ha möjlighet att följa upp leveransläget måste den redovisning som ligger till grund för utskottets uppföljning vara tydlig och transparent. Enligt utskottet finns en brist på tydlighet i det underlag som utskottet har att förhålla sig till vilket är olyckligt. Materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten är en komplicerad verksamhet som det är svår att skapa sig en helhetsbild av. Därför har regeringen bl.a. i samband med budgetpropositionerna (prop. 2015/16:1) och 2018 (prop. 2017/18:1) föreslagit en rad åtgärder för att förbättra tydligheten inom materiel- och logistikförsörjningsprocessen. Det berör bl.a. finansiella flöden, investeringsbeslut och ansvarsfördelningen mellan Försvarsmakten och . Utskottet har ställt sig bakom samtliga av dessa åtgärder (bet. 2015/16:1, bet. 2017/18:1). Utskottet vill därför framhålla att det nu är av yttersta vikt att åtgärderna genomförs så att tydligheten och insynen i processen för materiel- och logistikförsörjningen förbättras. Utskottet utgår även från att Försvarsberedningen behandlar frågan i sitt fortsatta arbete. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (S), (-), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (M).
yttr · H505KU6y · 2018-05-17 00:00:00 — Det enskilda ägandet möjliggör frihet och självbestämmande som är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle, men vi ser nu hur detta självbestämmande alltmer inskränks från miljöaktivistiska myndigheter och organisationer. Markägares rätt till rättslig prövning och ekonomisk ersättning vid restriktioner och begränsningar vid brukande av mark måste säkerställas. Den som tvingas avstå sin egendom eller inskränks i sitt brukande ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Mot denna bakgrund anser vi att kommittémotion 2017/18:4097 yrkande 7 bör tillstyrkas. En sammanhållen politik för landsbygder (C) (C) anför: har länge arbetat för att flytta makt och inflytande närmare människor. En viktig förutsättning är att makt och inflytande flyttas från staten till de folkvalda regionala självstyrelseorganen. vill därför utreda vilka nya områden som flyttas till de folkvalda på regional nivå. Områden som kan vara lämpliga att decentralisera till folkvalda organ är exempelvis ansvaret för regional tillväxt genom beslutanderätt över tillväxtfrågor och EU-program, en större andel av anslagen för infrastruktur och regional översiktsplanering, verktyg att arbeta med frågor som kompetensförsörjning, integrationsåtgärder och innovationsfrågor, delegation av uppgifter som har stor betydelse för utvecklingen av näringslivet utanför städerna samt att stärka det regionala miljöarbetet genom att regionerna kan hantera anslag för miljöåtgärder som t.ex. sanering av mark och medel för skydd av natur. Ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det man äger förvaltar och vårdar man också. För är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Engagerade markägare och brukare är det långsiktigt mest hållbara sättet att vårda vår natur. Naturvården förutsätter att både ägande- och brukanderätten värnas och en balans mellan bevarande och brukande. Det är ofta i den betade hagen, den i generationer skötta skogen och ängen där gräset slås som de största naturvärdena och den största biologiska mångfalden finns. Därför ska tvingande avsättning av skyddsvärd mark eller vatten inte ske om ersättning inte kan betalas ut vid intrångstillfället. Ersättningsmodeller och nationella riktlinjer för tvingande avsättning av jordbruks- och skogsmark samt bildande av vattenskyddsområden behöver ses över och förtydligas. Äganderätten och brukanderätten bör också stärkas i instruktionerna till relevanta myndigheter. Mot denna bakgrund anser jag att kommittémotion 2017/18:4116 yrkande 14 och 25 bör tillstyrkas.
yttr · H505KU9y · 2018-05-23 00:00:00 — Utskottet har t.ex., med hänvisning till budgetlagens s.k. fullständighetsprincip, ansett det vara motiverat att beredningsarbetet i lagärenden med budgetära konsekvenser i samband med ett regeringsskifte blivit något beskuret i jämförelse med den gängse ordningen. Utskottet har emellertid även uttalat att regeringens strävanden att få genomslag för sin politik inte får leda till att grundläggande bestämmelser om beredningen av lagärenden åsidosätts. Detta gäller, som utskottet också tidigare påtalat, inte minst i beredningen av ärenden som kan innebära ett stort ekonomiskt risktagande för staten. I det nu aktuella ärendet har Lagrådet riktat mycket hård kritik mot regeringens lagförslag, bl.a. när det gäller regeringsformens beredningskrav. Vi delar den kritiken och anser att remisstiden har varit anmärkningsvärt kort i förhållande till förslagens komplexitet. Remissinstanserna har därmed inte fått en reell möjlighet att överväga förslagen. Det kan även noteras att det inte är fråga om en nybildad regering eller om en hastigt uppkommen situation. De personer som omfattas av regeringens förslag kom till . Regeringen har således haft mycket gott om tid på sig att arbeta fram ett lagförslag i enlighet med gängse rutiner. Mot denna bakgrund kan ifrågasättas om beredningskravet i 7 kap. 2 § regeringsformen är uppfyllt och om det finns särskilda skäl för att lämna en proposition med extra ändringsbudget.
yttr · H605TU1y · 2018-11-21 00:00:00 — [2] I promemoria anges att trafikutskottet subsidiaritetsprövade 14 utkast till lagstiftningsakter , detta då subsidiaritetsprövningen av kommissionens utkast till direktiv om ändring av direktiv /106/EEG om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna, COM(2017) 648, formellt avslutades i och med kammarens beslut. Utskottets subsidiaritetsprövning avslutades dock i samband med att utskottet justerade utl. 2017/18:TU8.