yttr · H505UbU7y · 2018-05-03 00:00:00 — Utgångspunkten för utredningen skulle vara att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer. Utskottet är mot denna bakgrund kritiskt till att regeringen gått emot vilja och har lagt tid och kraft på att förbereda ett förslag som regeringen redan på förhand visste skulle sakna stöd i . Kärnan i regeringens förslag är att begränsa vinsten för välfärdsföretag, och enligt förslaget i propositionen på ett sätt som för många aktörer i praktiken innebär ett vinstförbud. Regeringen argumenterar för att välfärdsföretagen tar ut stora övervinster som de driver verksamheterna med dålig kvalitet. Hade så varit fallet hade regeringens oro varit förståelig. Men en närmare analys av välfärdsbranschen visar att rörelsemarginalerna i genomsnitt inte är större än i andra tjänstebranscher och att kvaliteten i verksamheterna överlag är minst lika bra – om inte bättre – i de fristående alternativen. Regeringens förslag är alltså utformat för att lösa ett problem som i verkligheten inte har den karaktär som regeringen påstår. Åtgärderna löser inga reella problem utan går i stället ut över bl.a. elever när fungerande skolor, som varken har kvalitetsproblem eller fördärvar förtroendet för den gemensamt finansierade välfärden, riskerar att behöva stängas som en konsekvens av den föreslagna regleringen. Det är inte bara utskottet som gör den här bedömningen; en överväldigande majoritet av de remissinstanser som yttrat sig om propositionen är negativa till förslagen på samma grunder. Sammantaget är risken överhängande för att en stor mängd välfungerande skolor och andra verksamheter tvingas lägga ned sin verksamhet om propositionens förslag skulle röstas igenom i . Resultatet blir då bl.a. att hundratusentals elever kastas ut i osäkerhet och får en huvudman som de tidigare aktivt valt bort. Det skulle kraftigt begränsa valfriheten och mångfalden av skolor. Precis som regeringen själv skriver i propositionen anser av befolkningen att det är viktigt med valfrihet inom välfärdssektorn inklusive skolan. På så vis riskerar förslaget att försämra förtroendet för välfärden än att öka detsamma. Mot ovanstående bakgrund anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka motionerna 2017/18:4087 (SD) yrkande 1 och 2017/18:4112 (M, L, C, KD) yrkande 1 och därmed avstyrka proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet i de delar som berör skollagsreglerad verksamhet. övergår nu till att behandla motioner som innehåller begäran om tillkännagivanden. Skolinspektionens tillsyn och sanktioner samt kvalitetsgranskning m.m. När det gäller yrkanden om Skolinspektionens tillsyn, sanktionsmöjligheter samt kvalitet och kvalitetsgranskning vill utskottet anföra följande. Utskottet vill inledningsvis betona att Skolinspektionens tillsyn har förstärkts på olika sätt sedan 2010 års skollag infördes. En nyhet i skollagen var att Skolinspektionen fick en generell möjlighet att kombinera sina förelägganden med vite. gäller också att Skolinspektionen nu har en skyldighet att förena ett föreläggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar elevernas förutsättningar att nå målen för utbildningen. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att Skolinspektionen kan bestämma att en skola ska stängas direkt och vara stängd tills bristerna har åtgärdats om inspektionen upptäcker mycket allvarliga brister i skolan, genom ett s.k. tillfälligt verksamhetsförbud. Skolinspektionen arbetar med olika typer av inspektion: regelbunden tillsyn, riktad tillsyn, förstagångstillsyn, tillsyn efter anmälan samt etablerings-kontroll. Utskottet vill uppmärksamma att den tillsynsmodell som Skolinspektionen arbetar med bygger på att tillsynen ska vara behovsanpassad, vilket betyder att myndigheten fokuserar på att besöka de skolor som bedöms ha störst behov av tillsyn, dvs. skolorna med starkast signaler om att det kan finnas elever som inte får den utbildning de har rätt till. Utskottet vill också erinra om att Skolinspektionen ska granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun. Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer (26 kap. 19 och 20 §§ skollagen). Vid den tematiska granskningen väljs ett mindre antal skolor eller verksamheter ut, ofta slumpmässigt. Med hjälp av kvalitetsgranskningarna studerar Skolinspektionen olika delar av skolornas arbete mer ingående. Granskningarna utgår från nationella mål och riktlinjer som tagits fram med stöd av forskningsresultat och beprövad erfarenhet och inriktas mot olika kvalitetsaspekter. Skolinspektionen kan även göra oanmälda kvalitetsgranskningar. Utskottet kan konstatera att regeringen tillsatte en särskild utredare som ska analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän och skolor ökar och hur det kan säkerställas att huvudmännen får möjlighet till stöd i arbetet med åtgärder till följd av brister som uppmärksammats i samband med tillsyn (dir. 2017:37). Skolmyndighetsutredning ska även analysera behovet av statlig granskning av skolväsendet, t.ex. utvärdering och kvalitetsgranskning, i syfte att förbättra nyttan för huvudmän och skolor och vid behov föreslå hur en sådan verksamhet ska organiseras. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att göra några ändringar i den gällande ordningen för Skolinspektionens uppdrag på det sätt som motionärerna föreslagit utan anser i stället att man bör invänta resultatet av Skolmyndighetsutredning. Mot bakgrund av det anförda föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motionerna 2017/18:4087 (SD) yrkande 2 i denna del och 3, 4 och 7 i denna del och 2017/18:4112 (M, L, C, KD) yrkande 2. Utskottet kan konstatera att det i proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, som behandlas av finansutskottet, finns förslag om ägar- och ledningsprövning för huvudmän som vill bedriva verksamhet inom skolväsendet. Det finns också förslag om Skolinspektionens tillsyn och tillstånd kopplat till förslagen. har av finansutskottet beretts tillfälle att yttra sig över även den propositionen och i det sammanhanget fått tillfälle att ge sin syn på frågan om ägar- och ledningsprövning. Utskottet kan vidare konstatera att förslagen i yrkandet om ägar- och ledningsprövning för huvudmän som vill bedriva verksamhet inom skolväsendet inte är helt i linje med förslagen i proposition 2017/18:158. föreslår därför att finansutskottet avstyrker motion 2017/18:4087 (SD) yrkande 2 i denna del och yrkande 7 i denna del. Utskottet kan när det gäller yrkandena om resursfördelningen till skolan och den resursfördelningsmodell som råder konstatera att generella statsbidrag bör vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpliga att använda. Läget inom skolväsendet är sådant att det finns behov av riktade statsbidrag. Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att utskottet har följt upp de riktade statsbidragen inom skolområdet (se bet. 2015/16:UbU1, 2016/17:UbU1 och 2017/18:UbU1). Utskottet vill vidare framhålla att regeringen i budgetpropositionen föreslår en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslag från skolkommissionen. Regeringen föreslår, med en infasning , att avsätts för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Det statliga stödet ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vara villkorat så att de tillförda medlen leder till ökade insatser för jämlikhet, kunskapsutveckling och kvalitet i verksamheten. I fråga om resursfördelningen vill utskottet även påminna om det ansvar som kommunerna har enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och att resurserna ska fördelas såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Vid fördelning av resurser till enskilda huvudmän ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning till den egna . När det gäller tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska det efter ett förtydligande i skollagen vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Utskottet finner således inga skäl för att ändra lagstiftningen när det gäller resursfördelningen inom skolväsendet. Mot bakgrund av det anförda föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motion 2017/18:4087 (SD) yrkandena 6 och 7 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (S), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (M) och (SD). Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S) anför: I propositionen lämnas förslag som syftar till att säkerställa att offentliga medel används till den verksamhet som de är avsedda för inom och skollagsreglerad verksamhet. Förslagen innebär att det införs en begränsning av hur stora rörelseresultat som privata välfärdsaktörer får uppnå. Krav på tillstånd för att ta emot offentlig finansiering föreslås införas för juridiska personer som bedriver verksamhet enligt bl.a. skollagen. De krav som kopplas till tillståndet är följande: – Ett begränsat rörelseresultat i förhållande till det operativa kapitalet införs. Det tillåtna rörelseresultatet ska beräknas som en avkastningsränta på operativt kapital. Avkastningsräntan ska bestämmas till statslåneräntan med ett tillägg om . – Inga värdeöverföringar utöver det tillåtna rörelseresultatet får göras. – Verksamheten ska bedrivas i en separat juridisk person, och en årsredovisning ska upprättas och revisorsgranskas. Verksamheten får vidare inte lämnas över till underleverantörer som saknar tillstånd. Vidare föreslås bl.a. att endast juridiska personer ska kunna godkännas som huvudmän enligt skollagen. Vi anser att propositionens förslag kommer att stärka välfärdsverksamheternas legitimitet och påverka allmänhetens tillit till dessa verksamheter positivt, och det gäller inte minst skolan. Det finns ett viktigt värde i att införa en vinstbegränsning, och det bör leda till att ägare som investerat i verksamhet enbart i syfte att få så höga vinster som möjligt sannolikt inte kommer att vara intresserade av att fortsätta bedriva välfärdsverksamhet. Vi vill att de som verkar i skolan ska drivas av viljan att förbättra skolresultaten och inte av vinstmotiv. Vinstjakten får aldrig gå före elevernas lärande, utbildningens kvalitet eller skolans arbetsmiljö. Vi menar att den nuvarande situationen är otillfredsställande när det gäller att stävja felaktiga drivkrafter som leder till sämre kvalitet i verksamheten och som tar sig uttryck i glädjebetyg för att locka till sig elever, lägre lärartäthet och lägre lärarlöner eller t.o.m. konkurser när lönsamheten försämras. Det nuvarande utrymmet för övervinster försämrar med andra ord det svenska skolsystemet. Det förtjänar att framhållas att de samlade övervinsterna inom den skollagsreglerade verksamheten uppgick till nästan 2015. En reglering kommer att ha stor betydelse för allmänhetens tilltro och i förlängningen förtroendet för den solidariska finansieringen av välfärden. Ett annat viktigt syfte som den föreslagna lagstiftningen enligt vår bedömning kommer att uppnå är att åstadkomma ökad effektivitet och kvalitet i välfärden inklusive skolan. Till följd av förslagen kommer en större del av de resurser som samhället lägger på välfärdsverksamheten att gå till verksamheten jämfört med , vilket ger förutsättningar för att höja kvaliteten. Ett motiv till att tillåta vinstsyftande företag i välfärden har, historiskt sett, varit att öka mångfalden och medborgarnas valfrihet. Den övergripande bilden inom välfärdssektorn är emellertid att utvecklingen går mot att stora koncerner står för en allt större andel av välfärdsutbudet. Om målet är att värna en verklig mångfald för medborgarna är det enligt vår mening viktigt att försöka vända denna utveckling och stimulera en ordning där idéburna aktörer, föräldrakooperativ och andra mindre aktörer, som inte primärt driver sin verksamhet i syfte att göra vinst, får en större roll. Vi anser att förslaget leder till ökad valfrihet och mångfald inte minst för att det kommer att gynna idéburna aktörer som verkar inom skollagsreglerad verksamhet. Vi anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet i den del som berör skollagsreglerad verksamhet och därmed avstyrka motionerna 2017/18:4087 (SD) yrkande 1 och 2017/18:4112 (M, L, C, KD) yrkande 1 i motsvarande delar. Nationella kvalitetskrav (M, C, L, KD) (L), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M) anför: Det finns problem med styrningen och kvalitetsuppföljningen av alla de verksamheter som berörs av lagförslaget. Det legitimitetsproblem som oroar oss är hur förtroendet ska kunna fortsätta vara högt när kvalitetsbristerna på många håll – inom såväl offentliga som privata alternativ – är så påtagliga. Kvaliteten handlar inte om vem som är huvudman utan beror på hur väl verksamheten utformas för att möta bl.a. elevens behov och önskemål. Det finns tyvärr verksamheter som inte håller den kvalitet som vi bör förvänta oss i ett land som . Det gäller både kommunala och fristående verksamheter. För att komma åt problemet vill vi gå vidare med förslag som stärker kvaliteten i välfärden. Det handlar t.ex. om att införa en generell tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning för hela välfärden. En sådan bör gälla för att få bedriva bl.a. skola. En del av tillståndsprocessen ska utgöras av ledningsprövning för offentlig verksamhet och ägar- och ledningsprövning för fristående verksamheter. Regeringen har föreslagit en del av detta i proposition 2017/18:158, men mer måste göras. Nationella kvalitetskrav bör inrättas och sanktionerna som staten kan rikta mot enskilda verksamheter skärpas. Kvalitetskrav och kvalitetsuppföljning ska i första hand fokusera på mätbara resultat, inte på att mäta insatta resurser. För att komma till rätta med kvalitetsbristerna behöver dagens sanktioner förstärkas med exempelvis möjligheten till tillfällig statlig tvångsförvaltning, större utrymme att lägga ned de verksamheter som dras med stora kvalitetsproblem samt skarpare ekonomiska sanktioner. Att sanktioner sätts in mot exempelvis en kommun som inte klarar kunskapsuppdraget i en skola bör även återspeglas i den ledarprövning som vi vill ska göras när en ny verksamhet startas. När det gäller utformningen av ovanstående ska goda möjligheter för små och nya aktörer att starta och driva välfärdsverksamheter säkerställas. Det gäller inte minst idéburna aktörers förutsättningar att bedriva verksamhet på välfärdsområdet. Så ser vi till att både behålla valfrihet och säkerställa hög kvalitet i välfärden. Tvärtemot vad regeringen verkar tro är dessa värden inte bara möjliga att kombinera utan förutsätter varandra för att välfärden ska kunna fortsätta utvecklas. Vi är också övertygade om att det bara är med fortsatt valfrihet och mångfald som legitimiteten för välfärden i vårt moderna samhälle kan upprätthållas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vi anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka motion 2017/18:4112 (M, L, C, KD) yrkande 2. Kvalitet, tillsyn och sanktionsmöjligheter m.m. (SD) (SD) och (SD) anför: All välfärdsverksamhet som bedrivs ytterst med offentliga medel ska vara tillståndspliktig oavsett driftsform. Det innebär bl.a. att skolor innan verksamheten inleds ska söka och beviljas tillstånd för verksamheten hos Skolinspektionen. Myndigheten ska vid en ansökan granska bl.a. verksamhetsplan, ekonomisk plan, lämpligheten hos ledning och i förekommande fall styrelse. Kommun eller landsting ska alltid ha prövorätt vid en nyetablering med Skolinspektionen som högsta instans, vilket för ökad likvärdighet över landet. I tillståndsprövningen ska det ingå att redogöra för ägarstrukturen. Den skatterättsliga hemvisten ska normalt vara . En aktör som dolt och uppsåtligen agerar mot denna princip i syfte att tillskansa sig skattemässiga fördelar ska inte beviljas tillstånd. Skolinspektionen är tillsynsmyndighet för skolan, dvs. ansvarig för att försäkra sig om att verksamheten bedrivs så som planerat och följer lagar och förordningar. Fokus i tillsynen ska vara oanmälda inspektioner och kontroller. För detta ändamål borde betydande resurser tillföras Skolinspektionen. Utöver tillsynen ska också Skolinspektionen ansvara för att upprätta ett publikt och transparent omdömesregister med ett enkelt och direkt jämförbart betyg (förslagsvis med betygsskalan 1–5) för varje enskild aktör. Detta register ska på ett enkelt sätt göras tillgängligt för medborgarna. Vill man exempelvis veta vilken skola som har högst betyg, antingen i hela landet eller i sin egen kommun eller sitt eget landsting, ska detta finnas tillgängligt digitalt. De parametrar som ligger till grund för betygsbedömningen kan inom skolan exempelvis vara resultaten på nationella prov. En annan parameter att ta hänsyn till kan vara bemanningen. Oavsett vilket regelverk staten sätter upp och oavsett vilken verksamhet som avses så kommer någon aktör, antingen av slarv, okunskap eller i värsta fall av ren illvilja, att bryta mot det. Skolinspektionen behöver därför ha tydliga befogenheter att ingripa mot överträdelser av regelverket. Om förseelsen är av ringa karaktär ska Skolinspektionen helt enkelt besluta att utfärda ett föreläggande om att inom skälig tid åtgärda bristen. I det fall det är ett aktiebolag som driver verksamheten ska Skolinspektionen kunna besluta om ett utdelningsförbud om bristen är allvarlig eller inte åtgärdas. I ännu allvarligare fall, eller där bristen trots påpekanden inte åtgärdas, ska Skolinspektionen kunna besluta om statlig tvångsförvaltning och i sista hand om indragande av själva tillståndet att få bedriva verksamheten. Dessa tydliga sanktionsbefogenheter tillsammans med en kraftig ökning av oanmälda inspektioner tillsammans för ordning och reda i välfärdens verksamheter och en hög kvalitet för våra elever och andra brukare. strävar mot ett mer enhetligt nationellt ersättningssystem för skolan och andra välfärdsverksamheter, syftande till att öka likvärdigheten samt minska krånglet. Det omdömesregister som nämnts ovan ska också tydligare kopplas till ersättningssystemet. Högre resultat ska rendera i högre ersättning. Det är i det sammanhanget viktigt att lyfta fram att det som ska vara styrande är resultat , dvs. en trend, snarare än en ögonblicksbild. Detta handlar givetvis ytterst om incitamentsstrukturer för olika aktörer inom välfärden (alldeles oavsett driftsform) och dessutom om att förhindra s.k. cherry-picking. Som exempel kan nämnas att det är väl känt att det finns en positiv korrelation mellan barns studieprestationer och akademiskt utbildade föräldrar. Man skulle därför kunna föreställa sig att en privatägd friskola skulle föredra att etablera sig i ett område med många akademiskt utbildade föräldrar. Om eleverna i denna friskola får goda resultat vid exempelvis nationella prov och skolan därmed ett bra omdöme, skulle det vid en komparation i kunna rendera i en högre ersättning. Detta vill vi undvika. Vid en jämförelse blir det tvärtom egalt om skolan är bra från början men blir ännu bättre, eller om skolan är dålig från början men blir lite mindre dålig (eller vice versa, i värsta fall) vad just ersättningssystemet anbelangar. En rektor har i förekommande fall därför kraftfulla incitament att förbättra skolans resultat, alldeles oavsett om man börjar på en ”hög” eller ”låg” nivå. Regeringen bör återkomma till med lagförslag enligt vad som anförs ovan. Vi anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka motion 2017/18:4087 (SD) yrkandena 2–4, 6 och 7.