uverkber · H5A1kuverk · 2018-01-01 00:00:00 — I betänkandet behandlades även två följdmotioner med anledning av propositionen och motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 som rör frågor som behandlas i propositionen. Därutöver behandlades motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 som rör vissa andra tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. I propositionen föreslogs bl.a. att ska bli möjligt att i lag föreskriva om förbud mot offentliggörande av vissa särskilt integritetskänsliga personuppgifter om de är tillgängliga på ett sätt som innebär särskilda risker för intrång i enskildas personliga integritet. Regeringen föreslog vidare att om en utgivare efter att han eller hon har tagit emot en underrättelse av JK eller målsäganden om att viss information i databasen kan anses utgöra yttrandefrihetsbrott tar bort informationen ur databasen, kan han eller hon inte hållas ansvarig för informationen, om det kan antas att informationen började tillhandahållas innan underrättelsen. I propositionen föreslogs även språkliga och redaktionella ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrande-frihetsgrundlagen i syfte att underlätta förståelsen och tillämpningen av dessa grundlagar. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att skulle upphäva det i betänkande 2017/18:KU13 framlagda och av som vilande antagna förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. Utskottet föreslog vidare att skulle avslå regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen i de delar det avser 1 kap. 13 § första stycket 4 och regeringens förslag till ändring i yttrandefrihetsgrundlagen i de delar det avser 1 kap. 20 § första stycket 4. Utskottet föreslog att skulle anta som vilande regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen i övrigt med vissa ändringar. Ändringarna görs för att uppnå en lagteknisk samordning med reger-ingens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen i propositionerna 2016/17:222 och 2017/18:59. Utskottet föreslog även att skulle anta som vilande regeringens förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt. Utskottet föreslog att skulle ställa sig bakom det som utskottet anför om att en utredning bör få i uppdrag att på nytt utreda frågan om att begränsa grundlagsskyddet för söktjänster som innehåller personuppgifter om att enskilda har begått lagöverträdelser, förekommer i fällande domar eller har varit föremål för straffprocessuella tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslog att skulle besluta att skjuta upp behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden till /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. I betänkandet fanns sju reservationer (M, SD, C, V, L, KD). biföll utskottets förslag till beslut. Viss sekretess i mål enligt konkurrensskadelagen (KU17) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:43 Viss sekretess i mål enligt konkurrensskadelagen. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen och lag om ändring i konkurrensskadelagen. Genom lagändringen i offentlighets- och sekretesslagen införs en ny sekretessbestämmelse. Den nya bestämmelsen innebär att sekretess gäller för uppgift i en handling som en domstol får för prövning av om handlingen omfattas av editionsplikt i ett konkurrensrättsligt skadeståndsmål. Lagändringen i konkurrensskadelagen innebär att en parts rätt att ta del av en sådan handling begränsas. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Det hade inte väckts någon motion med anledning av propositionen. biföll utskottets förslag till beslut. Snabbare omval (KU18) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:38 Snabbare omval, tre yrkanden i följdmotioner och åtta yrkanden i motioner från allmänna mo-tionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till ändringar i vallagen och folkomröstningslagen. Genom ändringarna införs en ny reglering av förfarandet vid omval. Enligt de nya bestämmelserna ska omval hållas så snart det kan ske och senast efter beslut om omval. För att möjliggöra snabbare omval föreslogs att inga nya partier ska kunna anmälas till omvalet. Till ett omval får endast de partibeteckningar användas som användes i det val som omvalet avser. Vidare föreslås att ett partis anmälan av kandidater för ett visst val som utgångspunkt ska gälla även för ett omval i det valet. Ändringar i kandidatnomineringarna ska dock kunna göras om behov uppstår. Vidare kortas tidsfristerna för utsändande av röstkort, och ett nytt förfarande införs där överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val ska lämnas in direkt till . Den uttryckliga rätten för var och en att yttra sig över överklaganden i val tas bort. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, C, L). biföll utskottets förslag till beslut. Ökad insyn i partiers finansiering (KU19) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:55 Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk, fem yrkanden i följdmotioner och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om insyn i finansiering av partier, till lag om ändring i lagen om insyn i finansiering av partier, samt till lag om ändring i lagen om statligt stöd till politiska partier. Enligt de nya bestämmelserna utökas kravet på intäktsredovisning till att gälla även för partier på regional och lokal nivå samt för sidoorganisationer till partier. Varje ideell förening inom ett parti eller en sidoorganisation och varje ledamot och ersättare för en ledamot ska redovisa sin egen verksamhet. Begränsningarna till politisk verksamhet och personvalskampanjer tas bort. Partier på central nivå som har mandat i eller eller av någon annan orsak får statligt stöd och deras sidoorganisationer på central nivå ska alltid lämna en intäktsredovisning. Övriga behöver inte lämna någon intäktsredovisning om intäkterna , efter vissa avdrag, understiger 0,5 prisbasbelopp. Det införs också ett förbud mot att ta emot anonyma bidrag vars värde överstiger 0,05 prisbasbelopp. Det nuvarande indirekta förbudet tas bort. Sanktionssystemet anpassas för de olika kategorierna redovisningsskyldiga och omfattar även otillåtna anonyma bidrag. För att förenkla för allmänheten ska landsting och kommuner på sina webbplatser offentliggöra uppgifter om partistöd som de betalar ut. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns fem reservationer (M, SD, C, L, KD). biföll utskottets förslag till beslut. Granskningsbetänkande (KU20) I betänkandet redovisade utskottet sin granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Granskningen redovisades under följande huvudrubriker: Vissa frågor om regeringens förhållande till Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning m.m. Vissa frågor rörande Transportstyrelsens outsourcing m.m. I betänkandet fanns en reservation (C) och ett särskilt yttrande (SD). Utskottet anmälde för resultatet av granskningen enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. lade utskottets anmälan till handlingarna. Behandlingen av skrivelser (KU21) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och riksdagsstyrelsens redogörelse /18:RS6 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. upprepade förra årets konstaterande att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats. gör bl.a. mot bakgrund av yttranden från andra utskott vissa överväganden om hanteringen av tillkännagivanden. Utskottet välkomnade regeringens vilja att redovisa vidtagna åtgärder i fråga om tillkännagivanden , men vill framhålla att det inte var utskottets avsikt att tillkännagivanden skulle redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som inte är direkt knuten till tillkännagivandet. I de fall där har beslutat om ett nytt tillkännagivande, där det redan finns ett likalydande tillkännagivande, har regeringen i vissa fall redovisat det ursprungliga tillkännagivandet som slutbehandlat och i vissa fall som ej slutbehandlat. ville framhålla att det är rimligt att de ursprungliga tillkännagivandena fortsatt redovisas som ej slutbehandlade. Utskottet påminde om vikten av att både regering och riksdag är tydliga i sin behandling av tillkännagivanden. Utskottet vill framhålla att vad som begärs i ett tillkännagivande uttryckligen bör framgå av det aktuella utskottets ställningstagande. Även om utskottet föreslår att en motion helt ska bifallas bör det som utskottet vill ska framföras till regeringen framgå av utskottets ställningstagande. Därmed blir det tydligt både för riksdag och regering vad utskottet anser att regeringen bör göra. Det hindrar inte att regeringen använder sig av hela motionstexten för att få en mer fullödig förståelse av de överväganden som föranlett tillkännagivandet. biföll utskottets förslag till beslut. Följdändringar till ny förvaltningslag (KU22) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:235 Följdändringar till ny förvaltningslag. har beslutat om en ny förvaltningslag (2017:900) som trädde i kraft . upphörde den dåvarande förvaltningslagen att gälla. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lagändringar med anledning av den nya förvaltningslagen. Genom förslagen ändras bl.a. hänvisningar till förvaltningslagen i ett stort antal lagar, så att en hänvisning görs till den nya förvaltningslagen i stället för till den tidigare. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Inga följdmotioner hade väckts med anledning av propositionen. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Ny dataskyddslag (KU23) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:105 Ny dataskyddslag och två yrkanden i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. EU:s dataskyddsförordning, som började tillämpas , utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. Genom lagförslagen införs vissa allmänna kompletteringar och förtydliganden till dataskyddsförordningens bestämmelser. Lagförslagen innebär att personuppgiftslagen upphävs och att en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning – dataskyddslagen – införs samt att vissa bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen ändras. Enligt dataskyddslagen ska dataskyddsförordningen, med vissa undantag, gälla även utanför sitt egentliga tillämpningsområde. Dataskyddslagen ska vara subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning och möjliggör därmed avvikande bestämmelser i s.k. registerförfattningar. I dataskyddslagen förtydligas bl.a. under vilka förutsättningar vissa personuppgifter får behandlas med stöd av dataskyddsförordningen. Dataskyddslagen innehåller också vissa bestämmelser om begränsning av de registrerades rättigheter samt om skadestånd och överklagande av beslut. I lagen anges även att dataskyddsförordningen och dataskyddslagen inte ska tillämpas i den utsträckning det skulle strida mot tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . I betänkandet fanns två reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (C). biföll utskottets förslag till beslut. Anpassning av valdatabaslagen till EU:s dataskyddsförordning (KU24) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:115 Anpassning till EU:s dataskyddsförordning av lagen om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar. Genom lagändringarna anpassas lagen om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar till EU:s dataskyddsförordning, som började tillämpas . Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Det hade inte väckts någon motion med anledning av propositionen. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Anpassning av vissa lagar inom riksdagsområdet till EU:s dataskyddsförordning (KU25) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2017/18:RS7 Anpassning till den allmänna dataskyddsförordningen av lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen m.m. Utskottet föreslog att skulle anta riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i dels lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och dels lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. I riksdagsstyrelsens framställning föreslogs ändringar i lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen och i lagen om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Förslagen innebär att lagarna anpassas till den generella regleringen av behandling av personuppgifter som fr.o.m. finns i den allmänna dataskyddsförordningen och inte i personuppgiftslagen. Förslagen innebär i princip ingen förändring för den personuppgiftsbehandling som sker enligt lagarna. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Inga följdmotioner hade väckts. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Några ändringar i riksdagsordningen (KU26) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2017/18:RS5 Några ändringar i riksdagsordningen och två yrkanden i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle anta riksdagsstyrelsens framställning och avslå följdmotionen. I framställningen föreslogs att valet av talman ska genomföras med ackla-mation om det bara finns en nominerad kandidat. När det gäller interpella-tionsdebatter föreslogs ändringar dels av bestämmelsen om andra talares rätt att anmäla sig till debatterna, dels av bestämmelsen om talmannens samråd vid beslut om vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas. Det föreslogs också ett förtydligande av att suppleanter inte ska utses för ledamöterna i men att en ersättare för ordföranden ska väljas särskilt. Ett förtydligande föreslogs också i riksdagsordningen och i lagen med instruktion för om att det är Riksdagsför-valtningens uppgift att besluta om arkivföreskrifter för och myndigheter. Ändringarna föreslogs träda i kraft . I betänkandet fanns tre reservationer (SD). I förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen föreslogs ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Utskottet föreslog att dessa ändringar skulle beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. biföll utskottets förslag till beslut. arbetsformer (KU27) I betänkandet behandlade utskottet ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om arbetsformer. Motionerna rörde utskotten och , riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, i plenisal, krigsdelegationens sammansättning, motionsrätten, riksdagsuppdraget, lobbyism, prövning av subsidiaritetsprincipen, öppnande, placeringen i plenisal, stöd till riksdagsarbetet, tjänstledighet för politiska uppdrag, utskottens och riksdagsledamöternas resor, ceremonier i kammaren, vissa frågor om Europaparlamentariker samt verksamhet. I betänkandet fanns två reservationer (SD och V) och tre särskilda yttranden (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Allmänna helgdagar (KU28) I betänkandet behandlade utskottet ca tjugo motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog med stöd av utskottets initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen tre tillkännagivanden om en parlamentariskt sammansatt kommitté om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och utformningen av anslaget till hovet. Utskottet föreslog vidare ett tillkännagivande om en tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott. Därmed tillstyrktes delvis en motion. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motioner som behandlades i betänkandet. Utskottet hänvisade i huvudsak till sina tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena rörde frågor om offentliga belöningssystem, flaggdagar och flaggning, flaggningstider, EU-flaggan, nationalsång, nationella symboler, allmänna helgdagar, ett civilkuragepris och minnet av . I betänkandet fanns fem reservationer (SD, V) och ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Trossamfund och begravningsfrågor (KU29) I betänkandet behandlade utskottet 23 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. Yrkandena gällde ställning, storleken på kyrkoavgiften, begravningsverksamheten, begravningsavgiften och beslutanderätt i frågor om församlingstillhörighet. I betänkandet fanns tre reservationer (M, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (L). biföll utskottets förslag till beslut. En generell rätt till avtalssamverkan (KU30) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:151 En generell rätt till avtalssamverkan och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet föreslog att med några redaktionella ändringar skulle anta regeringens förslag till ändringar i kommunallagen och i ett antal andra lagar. Regeringens förslag innebär att nya bestämmelser som ger kommuner och landsting generella möjligheter att avtalssamverka införs i kommunallagen. Genom avtalssamverkan kan kommuner och landsting överlåta utförandet av sina uppgifter till en annan kommun eller ett annat landsting. Förenklade möjligheter till samverkan och extern delegering är ett led i att ge kommuner och landsting goda förutsättningar att möta nuvarande och framtida utmaningar. Till följd av förslaget om generella bestämmelser i kommunallagen föreslogs även ett antal följdändringar i andra lagar. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandet. I betänkandet fanns en reservation (M, SD). biföll utskottets förslag till beslut. Massmediefrågor (KU31) I betänkandet behandlade utskottet 30 yrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisade i huvudsak till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena rörde frågor om regional nyhetsbevakning, skydd för journalister och medieredaktioner, evenemangslista, och tv, möjligheten till upprättelse gentemot medier, pressetik och genmälesrätt, mediekoncentration och förbud mot störande radioreklam. I betänkandet fanns fyra reservationer (SD, C). biföll utskottets förslag till beslut. Minoritetsfrågor (KU32) I betänkandet behandlade utskottet 29 yrkanden i motioner från allmänna mo-tionstiden /18. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om arbete mot antisemitism och tillstyrkte därmed en motion. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden, som rörde följande områden: arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering; åtgärder i fråga om nationella minoriteter och minoritetsspråk; och officiell ursäkt till det samiska folket; utökat självstyre, naturresurspolitik och en samlad samepolitik; älvdalskans ställning samt teckenspråk som minoritetsspråk. I betänkandet fanns fem reservationer (M, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Kommunala och regionala frågor (KU33) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden som gällde frågor om lokaliseringsprincipen, samverkan, representation i styrelsen, nämnder och utskott, byte av partitillhörighet, ersättare i fullmäktige, villkoren för förtroendevalda, partistöd, fullmäktigesammanträden , medborgerlig förslagsrätt, budgetprocessen, revision, kommunindelning, regionalisering, en likvärdig välfärd i hela landet, kommunala bidrag till trossamfund, lokalt brottsförebyggande arbete och pensionärsråd. I betänkandet fanns sex reservationer (SD, C, KD, -). biföll utskottets förslag till beslut. Fri- och rättigheter, m.m. (KU34) I betänkandet behandlade utskottet drygt 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet föreslog att skulle ställa sig bakom det utskottet anför om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi och tillkännager det för regeringen. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 om fri- och rättigheter och om förebyggande av våldsbejakande extremism. I betänkandet fanns 22 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) samt 3 särskilda yttranden (M, SD, KD). biföll utskottets förslag till beslut. Valfrågor (KU35) I betänkandet behandlade utskottet ca 25 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkanden om valfrågor. Motionsyrkandena gällde frågor om tidsbegränsning av riksdagsledamöternas uppdrag, rösträttsålder, valkretsar, personval, åtgärder för ökat valdeltagande, rösträtt och valbarhet, skilda valdagar och objektiva jämförelser mellan partier. I betänkandet fanns två reservationer (SD, C, V) och ett särskilt yttrande (M, C, L, KD). biföll utskottets förslag till beslut. Författningsfrågor (KU36) I betänkandet behandlade utskottet ca 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över behovet av att ytterligare stärka domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt – särskilt i fråga om grundlagsreglering av justitierådens antal och pensionsålder, en möjlighet för de högsta domstolarna att sammanträda i särskild sammansättning samt organisation, styrning och roll. Därmed tillstyrktes sex motionsyrkanden, tillstyrktes två motionsyrkanden delvis och avstyrktes fyra motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden som behandlades i betänkandet avstyrktes. Motionsyrkandena rörde frågor om bl.a. statsskicket, successionsordningen, statschefens uppgifter och immunitet, insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medborgarinitiativ, medlemskapet i Europeiska unionen (EU) och internationellt samarbete samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det fanns även motionsyrkanden om bestämmelser om , det svenska språket, helgdagar, nationalsång och svenskt medborgarskap. Andra motioner rörde nationella minoriteter och minoritetsspråken, en minskning av antalet riksdagsledamöter och byte av partitillhörighet. Det fanns vidare motionsyrkanden om förhållandet mellan regeringen och , regeringsarbetet, ett statsråds uppdrag, nationella folkomröstningar, en författningsdomstol, normprövning, domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet. Andra motioner rörde granskning, uppgifter, penningenheten, den kommunala revisionen, den offentliga äganderätten, public service, en ny maktutredning, det civila samhällets betydelse för demokratin och en demokratikanon. I betänkandet fanns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och två särskilda yttranden (M, C, L, KD respektive M). biföll utskottets förslag till beslut. Offentlig förvaltning (KU37) I betänkandet behandlade utskottet ca 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18.