ku-anm · H5A1dnr1038 · 2018-01-24 00:00:00 — () Dnr 1038-2017/18 Granskning av Statsministerns samråd med hölls ett informellt Europeiskt råd i . Ordförande höll i diskussionerna där EU:s stats- och regeringschefer skulle tala om EU:s framtid. om EU:s framtid med fem föreslagna scenarier presenterades . Mötet var första gången som frågan om EU:s framtid formellt stod på dagordningen för ett meningsutbyte mellan medlemsländerna. Mötet skulle handla om vilken inriktning som EU-samarbetet ska ha . Trots att fem partier i riksdag (, , , och ) krävde ett samråd med statsministern så avvisade regeringen detta. Regeringen menade att inga beslut skulle tas och därmed behövdes inte något mandat. Regeringen valde att låta en statssekreterare informera inför mötet. Att endast information ges och av en statssekreterare inför ett informellt toppmöte har inte skett i tidigare. I en granskning 2005 konstaterade att en praxis med samrådsförfarande inför möten i utvecklats trots att det inte fanns någon reglerad skyldighet om detta (bet. 2004/05:KU20 s. 168). En sådan reglering av samrådsskyldigheten inför möten i infördes genom de ändringar som föreslogs av riksdagskommitté. Enligt 7 kap. 14 § riksdagsordningen ska regeringen rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . I och med Lissabonfördraget blev en EU-institution med uppgift att fatta vissa beslut. fann med anledning av detta att lagtexten borde ges ett tillägg så att samrådet skulle gälla inte bara inför möten utan även beslut i (2010/11:URF2 s. 68). Förslaget till ändrad reglering fördes in översyn av riksdagsordningen. Kommittén som beredde förslaget konstaterade att ingen förändring i sak avsågs. Med hänvisning till uttalanden i frågan konstaterade kommittén att formuleringen innebar att också stats- och regeringschefernas möten inbegrips och att den också garanterar att de överläggningar som inte syftar till beslut i blir föremål för samråd med . Därmed skulle även informella möten i omfattas, vilket också överensstämde med gällande praxis. Riksdagsstyrelsen delade kommitténs bedömningar och beslutade i enlighet med styrelsens förslag. (2012/13:URF3 s. 214, framst. 2013/14:RS3, bet. 2013/14:KU46). Denna praxis håller nu på att luckras upp och det har blivit allt vanligare med diskussion i presidium om det ska hållas ett samråd inför informella möten. Enligt 7 kap. 12 § riksdagsordningen ska regeringen överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. Om minst fem av ledamöterna i ett utskott begär det, ska utskottet besluta att överlägga med regeringen. granskade även vem som företräder regeringen vid information till och överläggningar med utskotten i EU-frågor samt vid samråd i . konstaterade att det varierar mellan utskotten huruvida det är statsråd eller statssekreterare som företräder regeringen vid överläggningar. förutsatte att önskemål från ett utskott om att regeringen ska företrädas av ett statsråd hörsammas även fortsättningsvis (bet. 2013/14:KU10 s. 153-172). EU:s beslutsprocesser innebär att beslut föregås av flera månaders diskussioner. inflytande i EU-arbetet handlar till mycket stor del om att tidigt ha en åsikt och föra fram den i diskussionerna. Att endast engagera sig i frågor när formella beslut ska tas är verkligen att försitta en chans till svenskt inflytande i EU. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer jag att granskar ifall statsminister (S) har brustit i sin samrådsskyldighet gentemot genom att avstå från att förankra en första svensk ståndpunkt rörande diskussionerna om hur ser på EU:s framtid.