uverkber · H5A1fiuverk · 2018-01-01 00:00:00 — I betänkandet fanns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD). biföll utskottets förslag. 2016 (FiU23) I betänkandet granskade utskottet . Utskottet behandlade framställningar 2017/18:RB1 Årsredovisning för riksbank 2017, 2017/18:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera samt 2017/18:RB3 Ökad kostnadstäckning till Ekonomipriset. I betänkandet behandlades även redogörelse /18:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2017 samt fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle bevilja riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och bevilja direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2017. Utskottet föreslog också att skulle fastställa resultat- och balansräkning och godkänna riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebar att skulle leverera till statens budget. Pengarna skulle levereras senast efter beslut. Utskottet föreslog också att skulle godkänna att ingår ett avtal med om ökat bidrag för kostnaderna för förvaltning och utdelning av riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne. Avtalet borde innehålla former för att öka möjligheter att bevaka och följa upp kostnadsutvecklingen i stiftelsen och priskommittén. Utskottet föreslog vidare att skulle avslå de fem motionsyrkandena. biföll utskottets förslag. Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2017 (FiU24) I betänkandet redovisade utskottet sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken. Utskottet föreslog att skulle godkänna vad utskottet anfört om penningpolitiken för perioden –2017. Se vidare under rubriken årliga utvärdering av penningpolitiken på s. 30. biföll utskottets förslag. Statlig förvaltning och statistikfrågor (FiU25) I betänkandet behandlade utskottet ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18 och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att statliga myndigheter tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick. Utskottet tillstyrkte därmed ett yrkande i kommittémotion 2017/18:3894 (M, C, L, KD). Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till redan vidtagna åtgärder, pågående beredningsarbete och att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I betänkandet fanns sex reservationer (S, SD, MP, C, L). biföll utskottets förslag. Kommunala frågor (FiU26) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle lämna ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma med förslag på åtgärder för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. Utskottet tillstyrkte därmed kommittémotion 2017/18:3420 (M, C, L, KD) yrkande 3. I övrigt föreslog utskottet att skulle avslå motionsyrkanden om det kommunala utjämningssystemet, avknoppning av offentligt ägd verksamhet, ersättningssystem för välfärdsverksamheter, kommunala tillsynsavgifter, öppna jämförelser, tomträttsavgäld och markarrende, anställda inom offentlig sektor samt kommunala bolag och deras konkurrenssituation. Utskottet hänvisade bl.a. till pågående och avslutade utredningar som bereddes inom . I betänkandet fanns fem reservationer (S, SD, MP, V, KD). biföll utskottets förslag. årsredovisning (FiU27) I betänkandet behandlade utskottet årsredovisning (2017/18:RR1). Utskottet konstaterade att den av anlitade revisorn hade bedömt att årsredovisning i alla väsentliga avseenden var rättvisande. Utskottet föreslog att skulle lägga årsredovisning till handlingarna. Utskottet betonade vikten av en fungerande ekonomistyrning vid myndigheten och påminde i betänkandet om de kortsiktiga besparingsåtgärder som fick vidtas 2008 till följd av just bristande ekonomistyrning vid myndigheten, och som inte främjade verksamhet. Mot bakgrund av den höga personalomsättningen konstaterade utskottet att personal- och kompetensförsörjningen vid är central. anser dock utskottet att arbetet med en ny kompetensförsörjningsstrategi inte får överskugga ett systematiskt arbetsmiljöarbete för att också ta hand om de utvecklingsområden som pekats ut i den senaste medarbetarundersökningen när det gäller ledning och styrning, arbetsbelastning samt kommunikation. Utskottet tog vid behandlingen av årsredovisningen också del av . I kombination med årsredovisningen med sitt ettåriga perspektiv ger uppföljningsrapporten ett väsentligt underlag för utskottet att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet. biföll utskottets förslag. Extra ändringsbudget – kapitaltillskott till (FiU28) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:39 Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om att bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Den danska statens kapitaltillskott uppgick till sammanlagt . Ägarnas kapitaltillskott var nödvändiga för att genomföra den nya produktionsmodell för den danska marknaden som bolaget avsåg att införa och värnade därmed en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Utskottet tillstyrkte också att på ändringsbudgeten anvisade till anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag och att godkände att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv höjdes lika mycket. biföll utskottets förslag. om internrevisionen vid de statliga myndigheterna (FiU29) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2016/17:189 om internrevisionen vid de statliga myndigheterna. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Utskottet noterar i betänkandet att regeringen instämmer i bedömning att internrevisionen vid de statliga myndigheterna ska ha tillräckliga förutsättningar för att bidra till en god intern styrning och kontroll hos myndigheterna, även om regeringen till följd av bl.a. internationella standarder på området inte avser att följa rekommendationer. Enligt utskottet är en väl och fungerande internrevision vid de statliga myndigheterna helt central för att regeringen ska kunna försäkra sig om att den statliga verksamheten bedrivs effektivt, enligt gällande bestämmelser och redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt. biföll utskottets förslag. Årsredovisning för staten 2017 (FiU30) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2017/18:101 Årsredovisning för staten 2017 och redogörelse /18:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2017. Årsredovisningen för staten är ett viktigt komplement till budgetpropositionen och ger en möjlighet att följa upp och kontrollera de beslut som fattat om statens budget. Utskottet konstaterade att regeringen förklarat väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfall på inkomsttitlar, anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och utlåning. Utskottet föreslog att skrivelsen och redogörelsen skulle läggas till handlingarna. biföll utskottets förslag. Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna (Esa-myndigheterna) (FiU31) I betänkandet behandlade utskottet kommissionens förslag om översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna COM(2017) 536. I förslaget föreslog att de tre europeiska myndigheterna för finansiell tillsyn, de s.k. Esa-myndigheterna, skulle få utökade befogenheter och fler uppdrag. Utskottet ansåg att delar av förslaget gick för långt. Det gällde förslag om strategiska tillsynsplaner, tillsyn av vissa typer av fonder och regler om prospekt. Utskottet menade att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen, dvs. principen om att beslut ska fattas så effektivt och så nära medborgarna som möjligt. Bland annat är tillsyn som är kopplad till nationell rätt något som de nationella myndigheterna är bäst lämpade att utöva. Utskottet ansåg också att tillsynen riskerar att bli ineffektiv och att ansvaret kan bli otydligt. Utskottet föreslog därför att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande om detta. biföll utskottets förslag. för finanspolitiken (FiU32) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:207 för finanspolitiken. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Utskottet välkomnar i betänkandet att regeringen har uppdaterat ramverksskrivelsen och konstaterar att det är nödvändigt för att den ska behålla och stärka sin status som bedömningsnorm för löpande uppföljningar av finanspolitiken och för den externa uppföljningen av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket. Utskottet betonar den breda parlamentariska förankring som finns kring betydelsen av sunda offentliga finanser och det finanspolitiska ramverket. Öppenhet och tydlighet är en förutsättning för att stärka förtroendet för finanspolitiken. Enligt utskottet ska skrivelsen ses som ett led i arbetet med att stärka ramverket och som en institutionalisering av det. Därför bör regeringen vid framtida uppdateringar enligt utskottet redovisa beslutade förändringar, preciseringar som gjorts och eventuella förändringar i regeringens tillämpning av ramverket sedan den senast överlämnade en ramverksskrivelse. Enligt utskottet bör det kunna bli aktuellt med en förnyad skrivelse en gång per mandatperiod. biföll utskottets förslag. om tillgängligheten till registerdata (FiU33) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:46 om tillgängligheten till registerdata. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. har internationellt sett omfattande offentliga register av hög kvalitet. Registren ger enligt utskottet förutsättningar för en god officiell statistik över den svenska samhällsutvecklingen som de är en viktig resurs för forskning och utvärdering, en resurs som blivit viktigare i takt med att nya tekniker och metoder utvecklas. Därför är det enligt utskottet viktigt att tillgängligheten till de offentliga registren för bl.a. forskningsändamål är god och effektiv som den enskildes fri- och rättigheter skyddas. Utskottet konstaterade att regeringen och ansvariga myndigheter vidtagit och vidtar ett antal åtgärder för att göra registren mer tillgängliga och användbara, och att regeringen vill avvakta effekten av åtgärderna innan eventuella nya åtgärder vidtas. biföll utskottets förslag. Offentlig upphandling (FiU34) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Utskottet tillstyrkte därmed kommittémotion 2017/18:3412 (M, C, L, KD) yrkande 1. I övrigt föreslog utskottet att skulle avslå motionsyrkanden om genomförandet och tillämpningen av lagen om offentlig upphandling, sociala kriterier och sociala företag, små och medelstora företag, djurskydd, livsmedelsproduktion, utmaningsrätt, miljökrav och funktions- och innovationsupphandling. I betänkandet fanns nio reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). biföll utskottets förslag. Ett par frågor om kontoföring och clearingverksamhet (FiU35) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2017/18:71 Ett par frågor om kontoföring och clearingverksamhet. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringar i lagen om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument och till ändring i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om ändring i lagen om värdepappersmarknaden. Genom förslaget blev det möjligt för kontoförande institut att ge i uppdrag åt någon annan än ett annat kontoförande institut att utföra registreringsåtgärder i avstämningsregister. Vidare förtydligades genom förslaget att äldre bestämmelser i lagen om värdepappersmarknaden gäller för clearingverksamhet som drivs av en clearingorganisation som även är en central värdepappersförvarare fram till dess att den centrala värdepappers-förvararen är auktoriserad som värdepapperscentral. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Nya regler om betaltjänster (FiU36) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:77 Nya regler om betaltjänster. Utskottet tillstyrkte regeringens lagförslag om nya regler för betaltjänster. Av lagtekniska skäl föreslog dessutom utskottet en mindre lagändring. I propositionen föreslogs ändringar huvudsakligen i betaltjänstlagen för att genomföra andra betaltjänstdirektivet. Syftet med lagändringarna var att utveckla marknaden för elektroniska betalningar och skapa bättre förutsättningar för säkra och effektiva betalningar. Termen betaltjänst utvidgades till att även omfatta betalningsinitieringstjänster och kontoinformations-tjänster. Tillämpningsområdet utökades i fråga om geografiskt område och valutor. Betaltjänstleverantörer gavs tillgång till betalkonton hos kreditinstituten på objektiva, icke-diskriminerande och proportionella grunder och i den omfattning som krävs för att de effektivt ska kunna tillhandahålla betaltjänster. Det infördes även nya bestämmelser som reglerar frågor om säkerhet och hantering av risker. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Kreditupplysningslagen och dataskyddsförordningen (FiU37) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:120 Kreditupplysningslagen och dataskyddsförordningen. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringar i kreditupplysningslagen och till ändring i lagen om 1996 års . Genom ändringarna anpassades kreditupplysningslagen till EU:s nya dataskyddsförordning när det gäller vilka krav som ställs vid behandling av personuppgifter och vilken information som ska lämnas till den registrerade. Förslagen innebar att behandling av genetiska uppgifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person och uppgifter om sexuell läggning blir förbjudet i kreditupplysningsverksamhet. Förslagen innebar vidare att när en kreditupplysning lämnas ut ska fysiska personer ha rätt till information om bl.a. varifrån uppgifterna har hämtats, hur länge de kommer att lagras och möjligheten att klaga hos Datainspektionen. En fysisk persons rätt att få tillgång till personuppgifter som rör honom eller henne kommer i fortsättningen att regleras i EU:s dataskyddsförordning. Genom ändringen i lagen om 1996 års togs en hänvisning till personuppgiftslagen bort. Slutligen redovisade regeringen sin bedömning att det inte bör införas något förbud i kreditupplysningslagen mot att en kreditupplysning om en näringsidkare innehåller uppgifter om betalningsförsummelse som inte har fastställts av en domstol eller . Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. EU:s förordning om penningmarknadsfonder och ett par andra värdepappersmarknadsfrågor (FiU38) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:148 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om penningmarknadsfonder och ett par andra värdepappersmarknadsfrågor. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om kompletteringar i svensk lag till EU:s förordning om penningmarknadsfonder. EU-förordningen syftar till att förstärka den finansiella stabiliteten och skapa en hög skyddsnivå för investerare genom att införa regler som styr etablering, förvaltning och marknadsföring av penningmarknadsfonder. I propositionen behandlades också ett par andra värdepappersmarknadsfrågor, som inte har samband med EU-förordningen om penningmarknadsfonder. De lagändringar som avsåg kompletteringar till förordningen om penningmarknadsfonder föreslogs träda i kraft , övriga lagändringar . biföll utskottets förslag. Författningsändringar på finansmarknadsområdet med anledning av EU:s dataskyddsförordning (FiU39) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:142 Författningsändringar på finansmarknadsområdet med anledning av EU:s dataskyddsförordning. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till lagändringar. Propositionens förslag syftade till att anpassa lagar på finans-marknadsområdet till EU:s nya dataskyddsförordning. Förslagen innebar framför allt att hänvisningar till personuppgiftslagen togs bort och i vissa fall ersattes av hänvisningar till dataskyddsförordningen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling (FiU40) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:153 Elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till lag om elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling. I propositionen föreslog regeringen en ny lag om elektroniska fakturor som utfärdas till följd av offentlig upphandling. Genom lagen genomfördes och rådets direktiv /55/EU av om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling. Det blev bl.a. obligatoriskt för upphandlande myndigheter och enheter att acceptera elektroniska fakturor i de format som överensstämmer med den nya europeiska standard som har tagits fram enligt direktivet. Bestämmelserna i lagen ska enligt förslaget inte tillämpas om det skulle innebära en risk att uppgifter som omfattas av sekretess röjs eller en risk för skada i övrigt på säkerhetskänslig verksamhet. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Ändringar i vissa författningar inom ansvarsområde med anledning av EU:s dataskyddsreform (FiU41) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:107 Ändringar i vissa författningar inom ansvarsområde med anledning av EU:s dataskyddsreform. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till lagändringar med anledning av EU:s dataskyddsreform. I propositionen föreslogs lagändringar inom delar av ansvarsområde, bl.a. när det gäller den officiella statistiken, med anledning av och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Förordningen ersatte och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet), som i har genomförts genom personuppgiftslagen (1998:204) och ett stort antal specifika författningar med särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter inom särskilda områden. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. En ändamålsenlig bokföring och redovisning (FiU42) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:149 En ändamålsenlig bokföring och redovisning. Utskottet tillstyrkte regeringens lagförslag om en ändamålsenlig bokföring och redovisning med den ändringen att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till två av lagarna skulle lyda som utskottet föreslog i bilaga till betänkandet. I propositionen föreslogs bl.a. en ny lag om bokföring och redovisning. Lagen innehöll förslag som innebär att kommunernas och landstingens årsredovisningar får flera delar. Bestämmelser om vissa grundläggande redovisningsprinciper, t.ex. principen om rättvisande bild, lagfästes för att ge en tydligare vägledning till såväl normgivande organ som kommuner och landsting. Vidare föreslogs bl.a. förändrade värderingsregler och förändringar när det gäller immateriella anläggningstillgångar, gåvor samt fordringar och skulder i utländsk valuta. Regeringen föreslog också en utökad reglering av delårsrapporten och de sammanlagda räkenskaperna. Den nya lagen och lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden (FiU43) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden och 17 yrkanden i följdmotioner. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens lagförslag om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebar att det infördes nya tillståndskrav för viss verksamhet som utförs av enskilda enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, socialtjänstlagen och skollagen. Genom de föreslagna lagändringarna ska tillstånd endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt fått den insikt i gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamhet och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Tillståndshavaren ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. De föreslagna ändringarna ska säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till välfärdssektorn. Genom lagändringarna förenklades också upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster, benämnda välfärdstjänster, vars värde beräknades understiga tillämpligt EU-tröskelvärde på . Vidare föreslog utskottet att skulle rikta två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om likvärdiga tillståndskrav och likvärdig ledningsprövning och små aktörers möjligheter att etablera sig inom välfärden enligt nedan. Regeringen ska skyndsamt återkomma till med kompletterande lagstiftning så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer för att säkerställa att alla medborgare tillförsäkras välfärd av högsta kvalitet. Regeringen ska återkomma till med förslag som säkerställer att tillståndskrav samt ägar- och ledningsprövning inte medför otillbörliga hinder att etablera sig och verka på välfärdsområdet, i synnerhet när det gäller små aktörers – såsom kooperativ – möjligheter. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. och utbildningsutskottet lämnade var sitt yttrande. I betänkandet fanns sex reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). biföll utskottets förslag. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet (FiU44) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet samt nio yrkanden i följdmotioner. Utskottet föreslog att skulle avslå regeringens lagförslag om tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet. Utskottets förslag grundade sig på två motioner. Utskottet föreslog också att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med förslag om att inrätta nationella kvalitetskrav för verksamheter som bedrivs inom välfärdens områden. Utskottets förslag grundade sig på en motion. Utskottet föreslog vidare att skulle avstyrka övriga motionsyrkanden. och utbildningsutskottet lämnade var sitt yttrande. I betänkandet fanns två reservationer (S, MP, V) och ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag. En ny lag om försäkringsdistribution (FiU45) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:216 En ny lag om försäkringsdistribution. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om en ny lag om försäkringsdistribution och de förslag till följdändringar i en rad andra lagar som lämnats i propositionen. Det nya regelverket syftar till att skapa rättsliga förutsättningar för att uppnå en välfungerande marknad som präglas av ett starkt konsumentskydd. Ett ytterligare mål är att uppnå en likartad reglering på marknaden för finansiell rådgivning om försäkring och om finansiella instrument.