uverkber · H5A1kuverk · 2018-01-01 00:00:00 — () bereder ärenden som rör våra grundlagar, dvs. regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och successionsordningen. Utskottet behandlar även ärenden om , ombudsmän () och myndigheter (utom ) samt vissa frågor som rör . Dessutom bereder KU ärenden som rör press- och partistöd, lagstiftning om radio, tv och film liksom ärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet. Inom utskottets ämnesområde faller också kommunallagen och ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen samt ärenden som rör länsförvaltningen och rikets administrativa indelning. Utskottet behandlar anslagsärenden inom utgiftsområde 1 . KU ska vidare granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. För detta ändamål har utskottet rätt att få ut protokollen över besluten i regeringsärendena, de handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Detta gäller även om ärendena är hemliga. Granskningen omfattar vissa allmänt administrativa frågor där initiativet vanligen kommer från utskottet självt. Andra ärenden tas som regel upp efter anmälan av enskilda riksdagsledamöter. Under /18 hade följande sammansättning: (M) ordf., ledig – (S) vice ordf. (M) –, ordf. – (S) ledig – Dag Klackenberg (M) fr.o.m. 2018-01-19 (S) ledig – Skånberg (KD) (S) fr.o.m. 2018-04-10 i (S) (SD, -) Lawen Redar (S) Nooshi Dadgostar (V) (M) fr.o.m. 2018-01-19 (M) fr.o.m. 2018-02-02 (S) – Amne (S) – (M) – Som framgår av uppställningen tillhör sex ledamöter , fyra , två , en , en , en , en Liberalerna och en . Utskottet biträddes av ett kansli bestående av Hans Hegeland, vik. , föredragande fr.o.m. 2018-01-08 (deltid) , föredragande (halvtid) Verksjuristen tjänstgjorde som extra föredragande . Riksdagsstipendiaten tjänstgjorde som extra föredragande . Under /18 höll utskottet sammanlagt 116 sammanträden, varav 60 med allmänna ärenden och 56 med granskningsärenden. Den sammanlagda sammanträdestiden under omfattade och . Till utskottet hänvisades under 17 propositioner, 2 skrivelser, 9 redogörelser, 3 framställningar, 1 EU-dokument och 308 motioner. Utskottet behandlade 22 propositioner, 3 skrivelser, 9 redogörelser, 4 framställningar, 1 EU-dokument och 655 motioner med närmare 700 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 47 betänkanden och 1 utlåtande till kammaren samt 10 yttranden till andra utskott. Det lämnades 2 granskningsbetänkanden: det ena , som innehöll resultatet av allmänna granskningar, det andra , som innehöll resultatet av den särskilda granskningen. Det allmänt inriktade granskningsbetänkandet omfattade 9 huvudpunkter, och vårens granskningsbetänkande omfattade 29 anmälda granskningsärenden (totalt 33 granskningsanmälningar) redovisade under 5 huvudrubriker. Utgiftsområde 1 (KU1) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:1 inom utgifts- område 1 , redogörelse /17:RS1 årsredovisning för och ca 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag om anslag för utgiftsområde 1. Därmed avstyrkte utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrkte också regeringens och riksdagsstyrelsens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Vidare tillstyrkte utskottet riksdagsstyrelsens förslag om godkännande av en investeringsplan. Utskottet tillstyrkte dessutom ombudsmäns (JO) förslag om anslagsfinansiering av anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Även regeringens förslag om mål för demokratipolitiken tillstyrktes. Övriga motionsförslag som behandlades i betänkandet avstyrktes. I betänkandet fanns fyra reservationer (SD, V, KD) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). , deltog inte i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslog slutligen att skulle lägga årsredovisning till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag (KU2) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag, sex yrkanden i en följdmotion och nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till en ny förvaltningslag. För att ytterligare stärka enskildas rättssäkerhet reformeras och moderniseras reglerna i förvaltningslagen. Genom den nya lagen regleras förfarandet hos förvaltningsmyndigheterna mer heltäckande än . Vissa allmänna förvaltningsrättsliga principer som har utvecklats i praxis anges i uttryckliga bestämmelser. Lagen innehåller också ett nytt rättsmedel mot långsam handläggning. Vidare föreslog utskottet att skulle anta regeringens förslag till ändring i förvaltningsprocesslagen och lagen om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter. Ändringarna innebär anpassningar till utformningen av den nya förvaltningslagen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns fem reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (C). biföll utskottets förslag till beslut. Några frågor om offentlighet och sekretess (KU3) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:208 Några frågor om offentlighet och sekretess och fem yrkanden i två följdmotioner. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lagändringarna innebär i huvudsak följande. En ny sekretessbestämmelse införs till skydd för enskilda som lämnar stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativet. Bibliotekssekretessen utsträcks till att även omfatta uppgifter om enskildas användning av informationsteknik i bibliotek. Det införs sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden enligt begravningslagen, och skattesekretess ska kunna föras över till . Skyddet förstärks för offentliganställdas privata kontaktuppgifter och fotografiska bilder på intranät. Vidare görs sekretesskyddet för uppgifter som utbyts inom ramen för internationellt polisiärt samarbete tydligare och mer heltäckande. Sekretesskyddet för uppgifter om åtgärder som syftar till att upprätthålla ordningen och säkerheten i Kriminalvårdens verksamhet stärks. Ett nytt organ förs in i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) så att offentlighetsprincipen kommer att gälla även där. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns tre reservationer (SD, V). biföll utskottets förslag till beslut. Kriminalvårdssekretess (KU4) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:203 Kriminalvårdssekretess. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Regeringens förslag innebär att sekretess ska gälla inom kriminalvården för en uppgift om en enskilds personliga förhållanden även om uppgiften förekommer i ett beslut av Kriminalvården eller en övervakningsnämnd, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. Inga följdmotioner väcktes med anledning av propositionen. Lagändringen föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag till beslut. Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (KU5) Enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen ska följa tillämpning av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I detta betänkande redovisade utskottet resultatet av uppföljningen för tiden –. I genomfördes 101 subsidiaritetsprövningar . Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammades. Utskottet gav övriga utskott möjlighet att yttra sig över vissa iakttagelser som gjorts vid genom-gången av subsidiaritetsärendena. Yttranden kom in från åtta utskott. översände kommissionen 100 förslag, vilket var en markant ökning jämfört med då 21 förslag översändes. lämnade totalt 13 motiverade yttranden , varav 12 med anledning av förslag från kommissionen. lämnade därutöver ett motiverat yttrande med anledning av ett förslag från . utfärdades ett gult kort i fråga om förslaget till det s.k. utstationeringsdirektivet. lämnade dock inte något motiverat yttrande om detta förslag. Totalt har därmed tre gula kort utfärdats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. anser fortfarande att det krävs ett närmare samarbete mellan de nationella parlamenten för att säkra det effektiva utövandet av övervakningen av subsidiaritetsprincipen. Utskottet framhöll att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informationsutbyte med andra nationella parlament. Utskottet har även tidigare framfört att det finns en förbättringspotential i fråga om i vilken omfattning information läggs in i IPEX. Det är därför glädjande att en digital strategi för IPEX antogs . Syftet är att bidra till att utveckla och förbättra webbplatsen. noterade att flera av utskotten framhåller att det före-kommer att förhandlingar inom EU om ett förslag till rättsakt inleds innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningen löpt ut. fram-höll vikten av att EU:s institutioner respekterar tidsgränsen för subsidiaritets-prövningen och att de inte föregriper utfallet av subsidiaritetsprövningen. När det gäller kommissionens motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen kan en positiv utveckling skönjas. Utskottet avser dock att bevaka frågan även i fortsättningen. konstaterade att det av utskottens yttranden framgår att det är tämligen vanligt förekommande att en proportionalitetsbedömning görs inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Utskottet anmälde för resultatet av uppföljningen enligt 7 kap. 8 § andra stycket i riksdagsordningen. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). lade utskottets anmälan till handlingarna. En strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i (KU6) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2016/17:29 Regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter, fyra yrkanden i följdmo-tioner och åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18. Utskottet föreslog att regeringens skrivelse skulle läggas till handlingarna. Vidare föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt på nytt låta utreda frågan om en nationell rättigheter i . Om regeringen finner skäl för att genom involvera är utskottet berett att medverka i lämplig form i den fortsatta beredningen. I betänkandet behandlades motioner om bl.a. mänskliga rättigheter i vissa av högskolans yrkesutbildningar och om konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk. I betänkandet fanns två reservationer (V). biföll utskottets förslag till beslut. Tystnadsplikt i (KU7) Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i riksdagsordningen och lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Utskottets förslag innebär vissa ändringar i riksdagsordningens bestämmelser om tystnadsplikt i utskott, och kammaren. Syftet med förslagen är att anpassa bestämmelserna till arbetsformer. För ledamöter innebär förslagen en återgång till vad som har gällt. Det föreslogs att samtliga ledamöter och suppleanter i ett utskott eller ska omfattas av tystnadsplikt, inte bara de som har närvarat vid det sammanträde då utskottet eller nämnden beslutat om tystnadsplikt. Motsvarande ändring föreslogs när det gäller kammaren. Tjänstemän föreslogs inte omfattas av tystnadsplikten med hänsyn till att de redan omfattas av tystnadsplikt enligt offentlighets- och sekretesslagen. Vid sidan av föreslagna sakliga ändringar i riksdagsordningen föreslogs även några smärre språkliga och redaktionella ändringar. Därutöver föreslog utskottet en följdändring i offentlighets- och sekretesslagen. Lagförslagen föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att ändringarna i riksdagsordningen skulle beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Enligt denna bestämmelse kan anta bestämmelser i riksdagsordningen genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för beslutet. biföll utskottets förslag till beslut. Rätt för att upplåta bostadslägenheter i fastigheter med annan ägare (KU8) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2016/17:RS5 Rätt för att upplåta bostadslägenheter i fastigheter med annan ägare. Utskottet föreslog att skulle anta riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i lagen (2011:745) med instruktion för . Genom förslaget tydliggörs att förvaltningen får ingå hyresavtal när det gäller lägenheter som förvaltningen i sin tur kan upplåta till ledamöter. Förslaget har lämnats mot bakgrund av de förestående ombyggnaderna av ledamotshuset och kvarteret och den avveckling av övernattnings-bostäder som blir en följd av ombyggnaderna. Dessa ombyggnader medför att nya bostäder måste anskaffas till ledamöterna. Det har därför uppkommit ett behov av att hyra bostäder som kan upplåtas till ledamöterna. Ändringen av instruktionen föreslogs träda i kraft . Inga motioner hade väckts med anledning av framställningen. biföll utskottets förslag till beslut. Utökat sekretesskydd i verksamhet för teknisk bearbetning och lagring (KU9) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:198 Utökat sekretesskydd i verksamhet för teknisk bearbetning och lagring. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Regeringens förslag innebär att den tystnadsplikt som gäller i verksamhet som avser teknisk bearbetning eller teknisk lagring för någon annans räkning utvidgas, från att omfatta sådana personuppgifter som avses i personuppgifts-lagen till att omfatta alla uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i sådan verksamhet. Vidare föreslogs att en reglering införs som innebär att om en myndighet, i en verksamhet för enbart teknisk bearbetning eller teknisk lagring för en annan myndighets räkning, får en uppgift som hos den senare myndigheten är sekretessreglerad av hänsyn till ett allmänt intresse, ska sekretessbestämmelsen även tillämpas hos den mottagande myndigheten. I propositionen behandlade regeringen även vissa andra förslag som lämnats av E-delegationen i betänkandet Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service (SOU 2014:39). Inga följdmotioner hade väckts med anledning av propositionen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (KU10) I betänkandet redovisade utskottet sin allmänna granskning. Granskningen avsåg regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation, regeringsprotokollen, vissa förvaltningsärenden, sekretessmarkeringar hos , beslut från JO, kommittéväsendet, myndighetsstyrelser och insynsråd, utnämningsmakten och regeringens hantering av trepartsmöten i . Utskottet anmälde för resultatet av sin granskning enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. I betänkandet fanns fyra särskilda yttranden (SD). lade utskottets anmälan till handlingarna. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (KU11) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /18:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Utskottet föreslog att skulle lägga Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden –till handlingarna. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Skadestånd och (KU12) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:7 Skadestånd och . Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i skadeståndslagen. Genom ändringen införs en bestämmelse om skadestånd vid överträdelser av . Staten eller en kommun ska enligt bestämmelsen ersätta skador som har uppkommit till följd av att någons rättigheter enligt har överträtts av staten eller kommunen. Skadestånd ska betalas ut i den utsträckning det är nödvändigt för att gottgöra överträdelsen. Utskottet föreslog också att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Genom lagändringen rättas en tidigare felaktig hänvisning i lagen. Dessutom utvidgas rätten till ersättning i vissa fall till den som har drabbats av skada vid vissa frihetsberövanden eller andra tvångsåtgärder. Inga följdmotioner hade väckts med anledning av propositionen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag till beslut. Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten (KU13) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:222 Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten och två yrkanden i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen som vilande. Utskottet föreslog vidare att behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § avseende olaga hot och förolämpning skulle skjutas upp till /19. Utskottet föreslog även att skulle anta regeringens övriga förslag till lag om ändring i , lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor, lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322). Lagändringarna i innebär att ett nytt gradindelat brott – olaga integritetsintrång – införs i , att straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande och förolämpning förtydligas och moderniseras samt att en ändring görs i de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett förtalsbrott är grovt. När det gäller olaga hot och ofredande innebär lagändringarna även vissa utvidgningar av det straffbara området. Grundlagsändringarna innebär en språklig och innehållsmässig anpassning av brottsbeskrivningarna i tryckfrihetsförordningens brottskatalog till de ändringar som föreslås i straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning i med anledning av att dessa gärningar är straffbara också som tryck- och yttrandefrihetsbrott. De föreslagna ändringarna i avseende olaga hot och förolämpning har enligt utskottets mening ett sådant samband med de föreslagna grundlagsändringarna att de bör behandlas först i samband med att slutligt antar förslagen till grundlagsändringar. Lagändringarna innebär vidare en utvidgning av skyldigheten för den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla att ta bort vissa meddelanden från tjänsten, en utvidgning av rätten till brottsskadeersättning för kränkning genom grovt förtal och att det införs sekretess hos domstol i mål om olaga integritetsintrång. Lagändringarna i tryckfrihetsförordningen och som avser olaga hot och förolämpning föreslogs träda i kraft . I övrigt föreslogs lagändringarna träda i kraft . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns en reservation (SD). yttrade sig över propositionen i de delar som rörde justitie-utskottets beredningsområde och över motion 2017/18:356 yrkande 2. biföll utskottets förslag till beslut. Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner (KU14) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner, fem yrkanden i följdmotioner och nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. I propositionen föreslogs att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till dels i bestämmelserna om hets mot folkgrupp i tryckfrihets-förordningen och , dels i bestämmelserna om olaga diskriminering i . Härigenom föreslogs att brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering även ska omfatta att hota eller uttrycka missaktning för samt att diskriminera transpersoner. Dessutom föreslogs att samma tillägg görs i åtalsregel om förolämpning. Det föreslogs vidare ett tillägg så att det uttryckligen framgår att det vid bedömningen av straffvärdet är en försvårande omständighet om ett motiv för ett brott har varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av deras könsöverskridande identitet eller könsuttryck. Härutöver föreslogs en ändring i av rättelsekaraktär. Lagändringarna i bestämmelserna om hets mot folkgrupp i tryckfrihetsförordningen och föreslogs träda i kraft . Övriga lagändringar föreslogs träda i kraft . Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i tryckfrihets-förordningen. Dessa ändringar berör en paragraf som även föreslogs ändrad i proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar. Av samordningsskäl behandlades lagförslaget som rör tryckfrihetsförordningen i utskottets betänkande 2017/18:KU16. Enligt utskottets mening har regeringens förslag till lag om ändring i 16 kap. 8 § och ett antal motionsyrkanden ett sådant samband med de föreslagna ändringarna i tryckfrihetsförordningen att de bör antas först i samband med att slutligt antar förslagen till ändringar i denna grundlag. Utskottet föreslog därför att behandlingen i denna del skjuts upp till /19. Utskottet föreslog vidare att skulle anta regeringens övriga lagförslag och avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns fyra reservationer (SD, V). biföll utskottets förslag till beslut. Översyn av – grundlagsfrågor (KU15) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2017/18:RS4 Översyn av – grundlagsfrågor och fem yrkanden i en följdmotion. I riksdagsstyrelsens framställning föreslogs ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. I framställningen föreslogs även ändringar i lagen med instruktion för ombudsmän och lagen om revision av statlig verksamhet m.m. De föreslagna lagändringarna innebär bl.a. att bestämmelsen om riksrevisorernas antal flyttas från regeringsformen till riksdagsordningen för att antalet riksrevisorer lättare ska kunna ändras . Det införs också krav på kvalificerad majoritet för ett beslut av om att skilja en riksrevisor från uppdraget. Lagförslagen innebär vidare att får besluta om en särskild utredning som kan ligga till grund för att skilja en riksrevisor från uppdraget och ge JO i uppdrag att biträda utskottet med en sådan särskild utredning. Därutöver föreslogs att en bestämmelse om samverkans- och uppgiftsskyldighet flyttas från vanlig lag till regeringsformen och förtydligas på så sätt att har rätt till den information som myndigheten begär. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . ställde sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens överväganden och förslag till ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. Utskottet lämnade dock förslag till en viss ändring i riksdagsstyrelsens lagförslag. På grund därav lämnade utskottet ett eget förslag till lag om ändring i regeringsformen. föreslog att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i regeringsformen och riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen som vilande. Utskottet föreslog vidare att behandlingen av riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen med instruktion för ombudsmän och lag om ändring i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. skulle skjutas upp till /19. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns fyra reservationer (SD, -). biföll utskottets förslag till beslut. Ändrade mediegrundlagar (KU16) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar, proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner, sju yrkanden i följdmotioner och elva yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. I proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar föreslog regeringen ändringar i tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden.