uprotokoll · H5A1NU16p · 2018-02-08 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2017/18:16 2018–02–08 Utskottet justerade protokoll 2017/18:15. Utskottet överlade med statssekreterare , Statsrådsberedningen, om förslag till reviderad svensk ståndpunkt vad gäller målnivåer för förnybar energi till 2030 (se bilaga 2). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening. har även tidigare haft andra uppfattningar än regeringen gällande såväl det s.k. förnybardirektivet som energiunionen i sin helhet, eftersom vi menar att detta är kostnadsdrivande och inte leder till bl.a. minskat koldioxidläckage. Vi hade hellre sett ett icke bindande mål där fokus varit på fossilfritt. Enligt Outlook finns det ett investeringsbehov på ca enbart för EU och för förnybara energikällor . Vi har sett att detta astronomiska investeringsbehov gällande förnybara energislag har ökat kraftigt och vi är bekymrade över att investeringarna inte avspeglar marknadsbehovet eller behovet för att minska det globala koldioxidläckaget. Mot denna bakgrund anser vi att den svenska ståndpunkten borde ha följande lydelse: EU:s mål för förnybar energi bör förbli oförändrat, dvs. målet bör inte överstiga den nivå som ministerrådet har antagit en allmän riktlinje om. Det innebär att regeringen ska verka för ett EU-mål till 2030 som inte överstiger förnybar energi. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening. Jag välkomnar förslag om en revidering av det Förslaget om ett högre mål som innebär förnybar energi 2030 istället för är ett steg i rätt riktning. Jag vill påminna om att har förordat ett bindande EU-mål till 2030 om förnybar energi. Enligt min uppfattning är det positivt att även regeringen välkomnar förslag och vill verka för att EU:s mål för förnybar energi höjs jämfört med rådets allmänna inriktning. Jag anser dock att ambitionsnivån bör höjas. Mot denna bakgrund anser jag att den svenska ståndpunkten borde ha följande lydelse: EU:s mål för förnybar energi bör höjas i linje med vad har föreslagit. Det innebär att regeringen ska verka för ett bindande EU-mål till 2030 om förnybar energi. Vid sammanträdet närvarade ämnesråd , kansliråden , och samt departementssekreterare , Miljö- och . Vid sammanträdet närvarade även föredragande , . Utskottet överlade med statssekreterare , Statsrådsberedningen, om förslag till reviderad svensk ståndpunkt vad gäller målnivåer för energieffektivisering till 2030, (se bilaga 3). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening. har tidigare haft synpunkter på genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet. Vi ställer oss frågande till kostnadsdrivande lösningar till liten eller ingen miljönytta alls och är övergripande kritiska till EU:s negativa inflytande på svensk energi- och miljöpolitik. Även om det bindande målet för energieffektivisering inte ska bördefördelas finns en överhängande risk att en differens i den gemensamma måluppfyllnaden ska täckas kollektivt eller att det i ett senare skede kommer att bördefördelas. Sammantaget resulterar detta i att skillnaderna i kostnader mellan medlemsländer för att utföra energieffektivisering blir oproportionerligt stora. är skeptiska till att anpassa den svenska lagstiftningen till energiunionen och dess 2030-ramverk. Vi har tidigare belyst problematiken för svensk räkning av att sätta konkreta energieffektiviseringsmål i procent då bl.a. svensk byggstandard redan är av hög kvalitet och klimat skiljer sig från det i övriga . anser att det är angeläget att EU:s mål för energieffektivisering kan nås på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. För att detta ska kunna ske behöver det möjliggöras för medlemsstaterna att själva utforma styrmedel, detaljregler och konkreta åtgärder för att bidra till EU:s måluppfyllelse. En detaljstyrning från EU-nivå som inte tillåter lösningar som är anpassade till nationella, regionala och lokala förhållande till gagn för en kostnadseffektiv måluppfyllelse bör därför inte accepteras. Mot denna bakgrund anser vi att den svenska ståndpunkten borde ha följande lydelse: EU:s mål för energieffektivisering bör inte överstiga den nivå som ministerrådet antagit en allmän riktlinje om. Det innebär att regeringen ska verka för ett bindande EU-mål till 2030 som inte överstiger energieffektivisering. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening. förslag om en revidering av det s.k. energieffektiviseringsdirektivet är ett välkommet steg i rätt riktning. Förslaget innebär att EU:s mål för energieffektivisering till 2030 ska vara och att målet görs bindande på EU-nivå. Jag vill påminna om att har förordat ett bindande EU-mål till 2030 om energieffektivisering. Jag är positiv till att även regeringen välkomnar förslag och vill verka för att EU:s mål för energieffektivisering stärks jämfört med rådets allmänna inriktning. Enligt min mening behöver dock ambitionsnivån höjas. Mot denna bakgrund anser jag att den svenska ståndpunkten borde ha följande lydelse: EU:s mål för energieffektivisering bör höjas i linje med vad har förslagit. Det innebär att regeringen ska verka för ett bindande EU-mål till 2030 om energieffektivisering. Vid sammanträdet närvarade ämnesråd , kansliråden , och samt departementssekreterare , Miljö- och . Vid sammanträdet närvarade även föredragande , . Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och (NU4y) Utskottet fortsatte behandlingen av yttrande till utrikesutskottet över proposition 2017/18:60 om avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och . Utskottet fattade beslut i ärendet. Förslag till yttrande nr 4 justerades. Avvikande mening anmäldes av dels av M-, C-, L- och KD-ledamöterna, dels av S- och MP-ledamöterna. Handelspolitik (NU11) Utskottet behandlade motioner om handelspolitik. Subsidiaritetsprövning av KOM(2017) 795 Utskottet behandlade frågan om subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om efterlevnad och upprätthållande av harmoniserad unionslagstiftning, KOM(2017) 795. Utskottet beslutade att inhämta information från regeringen i fråga om subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen gällande kommissionens förslag till förordning. Utskottet beslutade att från skatteutskottet ta emot motion 2017/18:1014 av (M) om en översyn av konsekvensutredningarna för att se till att de håller hög kvalitet. Utskottet beslutade att från justitieutskottet ta emot motion 2017/18:1560 av (SD) om att köp och vidareförsäljning av falska produkter bör kriminaliseras. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet beslutade att till arbetsmarknadsutskottet, under förutsättning av detta utskotts medgivande, överlämna motion 2017/18:3405 yrkande 20 av m.fl. (M) om mentorer för att utveckla nyanländas entreprenörskap. Denna paragraf förklarades justerad. Anmälan av inkomna EU-dokument Anmäldes sammanställning över inkomna EU-dokument. Anmälan av inkomna skrivelser Anmäldes inkomna skrivelser (enligt bilaga 2). Skrivelserna lades till handlingarna. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), vice ordf. ClasGöran (S) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Förslag till svensk ståndpunkt gällande mål för förnybar energi på EU-nivå till 2030 inom ramen för förhandlingar om reviderat förnybartdirektiv () kom överens om ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. presenterade kommissionen sitt förslag till reviderat direktiv för förnybar energi (REDII) i syfte att genomföra det som hade kommit överens om . Kommissionens föreslog ett mål om till 2030 som är bindande på EU-nivå men inte på nationell nivå. Sedan kommissionen lanserade sitt förslag har förhandlingar pågått i rådet, som behandlat förslaget. I rådet har målfrågan inte varit aktuell. Rådet antog en allmän riktlinje om förslaget med oförändrad målnivå till 2030, det vill säga bindande EU- mål om förnybar energi. Parlamentet antog sin rapport för revidering av förnybartdirektivet. Parlamentet föreslår ett högre mål om förnybar energi till 2030 istället för . Det förslag som parlamentet röstat igenom innebär en viss ändring när det gäller målets karaktär. Parlamentet föreslår i linje med Europeiska rådets slutsatser att målet för förnybar energi till 2030 ska vara bindande på EU-nivå och inte bindande på nationell nivå. föreslår parlamentet att medlemsstaterna ska sätta upp nationella mål. Om dessa inte adderar till ska medlemsstaterna enligt parlamentets förslag höja sina nationella mål om dessa ligger under de andelar som beräknas enligt den metodik med objektiva kriterier som Parlamentet anger. De parametrar som inkluderar i sin metod är så kallad flat rate som innebär att alla länder höjer sitt mål av ökningen på EU nivå , BNP per capita, indexerad potential och indexerad sammanläkningsgrad. I parlamentets förslag har den uppföljningsmekanismen inkluderats i förnybartdirektivet, i rådets allmänna riktlinje ingår uppföljningsmekanismer i förslaget till styrningsramverk för Energiunionen (governance). Förhandlingarna mellan rådet och parlamentet beräknas starta . Det innevarande Bulgariska ordförandeskapet har som ambition att komma så långt som möjligt och hoppas kunna avsluta förhandlingarna under sitt ordförandeskap. Inför förhandlingarna kommer rådet att behöva ta ställning till parlamentets ståndpunkt om målnivå. Med anledning av detta behöver antagna ståndpunkt rörande revidering av förnybartdirektivet kompletteras. Regeringens utgångspunkt inför förhandlingar om ny och ändrad lagstiftning inom ramen för hela Ren-energipaketet var insikten att alla parter måste höja ambitionerna för att mål ska kunna nås. För att EU ska kunna fortsätta ha en ledande roll i det globala klimatarbetet behöver beaktas fullt ut inom EU. Rådets allmänna riktlinje om förnybartdirektivet är i linje med det av med enhällighet beslutade 2030-ramverket , men är inte tillräckligt för att målen från ska kunna nås. Kommissionen har pekat på att kommissionen själv i de prognoser som låg till grund för analys av 2030-målet för förnybar energi använde för höga antaganden om produktionskostnader för förnybara teknologier. Det innebär att om de tidigare antagandena om kostnader ersätts med nya antaganden utifrån de faktiska kostnader som råder så blir prognosen för andelen förnybar energi i EU automatiskt högre och målet om inte längre relevant. Enligt information från kommissionen väntas ett nytt underlag om detta skickas till Parlamentet som input till trilogerna. Den internationella byrån för förnybar energi, , har i sammanfattning till en rapport som ska publiceras visat att det är kostnadseffektivt för EU att öka andelen förnybar energi till till 2030 (givet ett mål om energieffektivisering till 2030). En sådan målsättning skulle också enligt rapporten ta EU närmare ett scenario kompatibelt med målsättningarna i . Parlamentet lutar sig mot den analysen i det förslag de lagt fram. Ett EU-mål om skulle (med den metodik för så kallade objektiva kriterier som parlamentet föreslår) leda till en andel för som är lägre än vad prognosen med beslutade styrmedel visar. Ett EU- mål om indikerar en för marginellt högre andel än enligt prognos. Regeringen välkomnar förslag om ett bindande EU-mål till 2030 om för förnybar energi. Regeringen ska tillsammans med likasinnade medlemsstater verka för att EU:s mål för förnybar energi höjs jämfört med rådets allmänna inriktning. Regeringen stödjer tydliga objektiva kriterier och stark uppföljning av nationella bidrag i styrningsramverket samt att EU-åtgärder ska vara riktade till de som redovisat icke-ambitiösa bidrag. Regeringen ifrågasätter förslag att medlemsstater åläggs att anta nationella mål för förnybar energi till 2030. Förslag till svensk ståndpunkt gällande mål för energieffektivisering till 2030 inom ramen för förhandlingar om revidering av Energieffektiviseringsdirektivet () beslutade att EU ska ha ett vägledande mål om energieffektivisering till 2030 och att målet ska ses över , med möjlighet att höja målet till . presenterade kommissionen ett förslag till revidering av Energieffektiviseringsdirektivet (EED). Detta som del i ett större lagstiftningspaket – energi för alla européer. Kommissionen föreslog bland annat att EU:s mål för energieffektivisering till 2030 görs bindande på EU-nivå och höjs från till . () antog en allmän riktlinje om revidering av EED som innebär att EU:s mål för energieffektivisering till 2030 ska vara . drev att målet skulle vara och bindande på EU-nivå. Den slutliga kompromissen anger inte explicit om målet ska vara vägledande eller bindande. I samband med att en allmän riktlinje antogs gjorde , , , , , och ett gemensamt uttalande om att i den fortsatta förhandlingen vara redo att öka ambitionen i direktivet, inte minst genom ett starkare EU-mål. antog sin rapport för revidering av EED. Parlamentet föreslår bland annat att EU:s mål för energieffektivisering till 2030 ska vara , och att målet görs bindande på EU-nivå. föreslår även att medlemsstaterna ska anta nationella vägledande mål för energieffektivisering till 2030. Innebörden av detta är inte att EU:s mål bördefördelas, utan att medlemsstaternas mål sammantaget ska motsvara EU:s mål. Rådet har inte antagit någon ståndpunkt avseende nationella mål. Förhandlingarna mellan rådet och parlamentet beräknas starta . Det innevarande Bulgariska ordförandeskapet har som ambition att komma så långt som möjligt och hoppas kunna avsluta förhandlingarna under sitt ordförandeskap. Inför förhandlingarna kommer rådet att behöva ta ställning till parlamentets ståndpunkt om målnivå och målstruktur. Med anledning av detta behöver antagna ståndpunkt rörande revidering av EED kompletteras. Regeringens utgångspunkt inför förhandlingar om ny och ändrad lagstiftning inom ramen för hela Ren-energipaketet var insikten att alla parter måste höja ambitionerna för att målen från ska kunna nås. För att EU ska kunna fortsätta ha en ledande roll i det globala klimatarbetet behöver beaktas fullt ut inom EU. Rådets allmänna riktlinje om EED är i linje med det av ER med enhällighet beslutade 2030-ramverket , men är inte tillräckligt för att målen från ska kunna nås. De fortsatta förhandlingarna bör således leda till att EU:s mål för energieffektivisering skärps. En förutsättning för detta är att det finns tillräckligt stöd från andra medlemsstater att gå utöver ER-slutsatserna . Målet kan skärpas på olika sätt. Dels genom att målet görs bindande på EU-nivå, dels genom att målnivån höjs. Ett bindande mål anses enligt kommissionen och finansmarknaden ge investerare större säkerhet och bidrar till lägre finansiella kostnader, varför det blir billigare att nå målet jämfört med om det är icke-bindande. Ett bindande mål på skulle således kunna vara mer fördelaktigt än ett icke-bindande mål på till exemepl eller . Det finns även vissa kopplingar till förslaget om styrningsförordning (Eng. governance) som anger hur målen ska följas upp och hur robust det regelverket är. Enligt det nu gällande EED är medlemsstaterna ålagda att ha vägledande nationella mål för energieffektivisering till 2020. förslag om vägledande nationella mål även till 2030 ger en tydlig politisk signal om vikten av energieffektivisering. Det stärker och utgör ett bra komplement till uppföljningen av de nationella bidrag och milstolpar som Energiunionens styrningsförordning reglerar. har föreslagit ett svenskt mål om minskad energiintensitet . Detta mål väntas behandlas av inom ramen för den energipolitiska inriktningsproposition som regeringen avser att presentera. Om beslutar om ett sådant mål kommer att uppfylla kravet. Det föreslagna EU-målet och det av föreslagna målet är formulerade på olika sätt. Ett EU-mål om energieffektivisering till 2030, uttryckt som minskad energianvändning jämfört med så kallad ’business-as-usual’-prognos , motsvarar enligt konsekvensanalys en minskning av energiintensiteten i EU . Ett EU-mål om energieffektivisering motsvarar en minskning av energiintensiteten i EU . I båda fallen är förslag till svenskt mål för energieffektivisering till 2030 mer ambitiöst än EU-målet. EU-målet skulle inte bördefördelas mellan medlemsstaterna utan alla skulle jämföras mot samma nivå. förslag till uppföljning av EU:s energieffektiviseringsmål genom styrningsramverket (governance) är otydligt ifråga om huruvida ett eventuellt gap för att EU-målet ska nås ska täckas kollektivt av alla medlemsstater, eller bara av de medlemsstater som inte når sina nationella mål. bidrag till uppfyllelse av ett bindande EU-mål på energieffektivisering bör vara tillräckligt om det av föreslagna målet antas av . Ju lägre målnivå EU antar, desto mindre blir risken att behöver vidta åtgärder utöver vad det svenska målet kräver. Regeringen välkomnar förslag om ett bindande EU-mål för energieffektivisering till 2030 om . Regeringen ska tillsammans med likasinnade medlemsstater verka för att EU:s mål för energieffektivisering stärks jämfört med rådets allmänna inriktning. I valet mellan högre målnivå och målets karaktär är det viktigare att målet blir bindande på EU-nivå, än att målnivån höjs. Förutsatt att det inte är en fråga om bördefördelning så stödjer regeringen även förslag att medlemsstaterna åläggs att anta vägledande nationella mål till 2030.