uverkber · H5A1föuverk · 2018-01-01 00:00:00 — bereder ärenden om det militära och det civila försvaret samt ärenden om samordningen inom totalförsvaret. Med totalförsvar avses enligt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap den verksamhet som är nödvändig för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställa om samhället till krigsförhållanden. Under krigsförhållanden omfattar totalförsvaret hela den samhällsverksamhet som då ska bedrivas. Vidare bereder försvarsutskottet ärenden om samhällets krisberedskap i fredstid, vilket bl.a. omfattar åtgärder för att minska samhällets sårbarhet och att upprätthålla räddningstjänst. Ärenden om sjö- och kustövervakning samt kärnteknisk säkerhet, strålskydd och elsäkerhet bereds också av försvarsutskottet. När det gäller frågor om statsbudgeten bereder utskottet ärenden som rör utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I utskottets uppgifter ingår även att bereda forsknings- och framtidsfrågor, bevaka EU-frågor samt följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut inom ansvarsområdet. Under /18 hade utskottet följande sammansättning: (L), ordförande (S), vice ordförande (M), t.o.m. (M), fr.o.m. (-), t.o.m. (SD), fr.o.m. partilös (-) (V), t.o.m. (V), fr.o.m. Dag Klackenberg (M), t.o.m. (M), – (MP), t.o.m. (M), t.o.m. (M), fr.o.m. (-), t.o.m. (SD), fr.o.m. partilös (-). Ledig den 1–, –. Per Klarberg (SD) (KD), ledig fr.o.m. (M), fr.o.m. (KD), t.o.m. Av utskottets 17 ledamöter tillhörde sex Socialdemokraterna, fyra Moderata samlingspartiet, två , en de gröna, en , en , en Liberalerna och en . (L) har varit ordförande och (S) vice ordförande. valde ledamoten och suppleanten att lämna och bli partilösa (-). Utskottet biträddes av ett kansli bestående avs , föredragande, tjänstledig t.o.m. Under /18 höll utskottet 41 sammanträden, varav det första och det sista . Den totala sammanträdestiden omfattade och . Utskottet har behandlat sammanlagt åtta propositioner, fyra skrivelser, ett meddelande från Europeiska kommissionen och 407 motionsyrkanden. Utskottet har lämnat 16 betänkanden och ett utlåtande till kammaren som behandlade totalt 141 olika förslag till riksdagsbeslut. Utskottet lämnade även elva yttranden till andra utskott. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (FöU1) I betänkandet behandlade utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och motioner från den allmänna motionstiden /18. Bland mo-tionerna fanns alternativa budgetförslag från , . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 6, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrkte utskottet opposi-tionspartiernas alternativa budgetförslag. Vidare tillstyrkte utskottet regeringens förslag om att bemyndiga reger-ingen att fatta beslut om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogjorde för i budgetpropositionen. I det sammanhanget föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen att Försvarsmakten omgående borde tillföras ansvaret även för vidmakthållandet av myndighetens materiel och anslutande offentlig upphandling. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om att besluta om anskaffning av nytt medelräckviddigt luftvärnssystem. I det sammanhanget föreslog utskottet även ett tillkännagivande om förankring av anskaffningen i . Vidare tillstyrkte utskottet regeringens förslag om bemyndigande för reger-ingen att besluta om export av JAS 39 C/D. Utskottet föreslog i det sammanhanget ett tillägg till bemyndigandet. Utskottet tillstyrkte slutligen regeringens förslag om att inrätta som organisationsenhet i Försvarsmakten och lokalisera det till . Med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen om utskottsinitiativ föreslog utskottet dels ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma till med förslag till en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort en internationell insats, dels ett tillkännagivande om försvarsmusikens uppgift. I ett separat särskilt yttrande hade i anslutning till förslagspunkt 5 Logistik för högre försvarsberedskap förklarat att om partiets reservation avvisades i den förberedande voteringen i kammaren skulle i huvudomröstningen stödja det alternativ som förordades av , , och . , deltog inte i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I betänkandet fanns 14 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen (FöU2) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:199 Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen och ett par yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Inga följdmotioner väcktes med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i lagen om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, lag om ändring i lagen om finansiering av kärntekniska restprodukter och, med en lagteknisk justering, lag om ändring i lagen om kärnteknisk verksamhet. Av propositionen framgick bl.a. att den förstnämnda lagen får en ny rubrik: lag om finansiering av kärntekniska restprodukter. Det förtydligades vidare hur man ska beräkna kärnavfallsavgiften och storleken på de säkerheter som ska ställas. Propositionen angav också att medlen i kärnavfallsfonden ska förvaltas aktsamt. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet. Staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Det föreslogs vidare att utbetalade fondmedel som inte har använts i enlighet med lagens ändamål eller det som i övrigt har bestämts i utbetalningsbeslut ska kunna krävas åter till kärnavfallsfonden eller avräknas mot kommande utbetalningar ur fonden till samma mottagare. Den som inte har använt utbetalade fondmedel på ett korrekt sätt ska även kunna bli skyldig att betala kom-pensation för förlorad avkastning på medlen. Lagändringarna föreslogs i huvudsak träda i kraft . I anslutning till detta ärende behandlades också två yrkanden från allmänna motionstiden /16 om påskyndning av tillståndsprocessen för slutförvaret av kärnavfall respektive återanvändning av kärnavfall. Utskottet avstyrkte båda yrkandena, bl.a. med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet fanns en reservation (KD). Ingen debatt hölls i kammaren. Kammaren biföll utskottets förslag. Försvarspolitik (FöU3) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /18. Motionsförslagen rörde bl.a. försvarspolitisk inriktning, försvarets förmåga, internationella samarbeten samt materielförsörjning och försvarsindustrifrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det nuvarande försvarspolitiska inriktningsbeslutet, pågående utredningar och Försvarsberedningens pågående arbete inför kommande försvarspolitiska inriktningsbeslut. I betänkandet fanns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (FöU4) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2016/17:213 Natio-nell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet, 16 yrkanden i följdmotioner och ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen redogjorde regeringen för att det finns ett stort behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet. Den aktuella nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet är ett uttryck för re-geringens övergripande prioriteringar och syftar till att utgöra en plattform för fortsatta utvecklingsarbete inom området. Huvudsyftena med strategin är att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. Regeringen ville genom strategin även stödja de insatser och det engagemang som redan finns i samhället för att stärka informations- och cybersäkerheten. Strategin omfattade därmed hela samhället, dvs. statliga myndigheter, kommuner och landsting, företag, organisationer och privatpersoner. Av strategin framgick regeringens målsättningar och vad den avser att verka för. Utskottet såg positivt på regeringens nationella strategi, som kommer att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för informations- och cybersäkerheten för hela det svenska samhället. I anslutning till detta ärende behandlades också motionsyrkanden om informations- och cybersäkerhet från den allmänna motionstiden /18. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet fanns 15 reservationer (M, SD, C, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (FöU5) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet samt tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Inga följdmotioner väcktes med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Utskottet föreslog vidare att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anfört om att regeringen borde se över möjligheten att ge Inspek-tionen för strategiska produkter rätt att inrikta signalspaning från . Utskottet föreslog att motionsyrkanden om ledamöter i Siun och tillgången till utlandsunderrättelser skulle avstyrkas. I betänkandet fanns tre reservationer (SD, V, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Militära frågor (FöU6) I betänkandet behandlade utskottet ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rörde dels Försvarsmaktens logistikförsörjning i fråga om vidmakthållande och upphandling, dels övnings- och skjutfält. I betänkandet behandlade utskottet även andra frågor som rörde det militära försvaret, bl.a. förslag om försvarsmaktsorganisationen, övningsverksamhet, övnings- och skjutfält, stöd till samhället och vindkraft. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet fanns 21 reservationer (S, M, SD, C, V, L, KD, -). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Civilt försvar och krisberedskap (FöU7) I betänkandet behandlade utskottet närmare 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18. Utskottet föreslog tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Regeringen bör säkerställa att ökade förvaltningsanslag för länsstyrelser-nas krisberedskap går till avsedd verksamhet. Regeringen bör se över länsstyrelsernas krisberedskap när det gäller krav på övningsverksamhet och beredskap. Regeringen bör mot bakgrund av utredningen för vår ge-mensamma säkerhet (Ds 2017:7) utan dröjsmål vidta åtgärder i syfte att åstadkomma en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. I övrigt behandlade utskottet motionsyrkanden som handlade om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Utskottet föreslog att skulle avslår dessa motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet fanns 50 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (FöU8) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om att införa en medalj för särskilt berömvärda internatio-nella insatser. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. Motionerna som behandlades i betänkandet berörde bl.a. bemanning, personalförsörjning, hantering av trakasserier, subventioner, och veteranfrågor. I betänkandet fanns 18 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick och . Kammaren biföll utskottets förslag. Elberedskapsavgift (FöU9) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:201 Elberedskapsavgift. Inga följdmotioner väcktes med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i elberedskapslagen. I propositionen föreslogs en ändring i den aktuella lagen som innebar ett utvidgat bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om elberedskapsavgift. Lagändringen föreslogs träda i kraft . Ingen debatt hölls i kammaren. Kammaren biföll utskottets förslag. Start för Europeiska försvarsfonden (FöU10) I utlåtandet granskade utskottet Europeiska kommissionens meddelande KOM(2017) 295 Start för Europeiska försvarsfonden. Utskottet välkomnade förslagen i meddelandet. Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. Den föreslagna Europeiska försvarsfonden syftar till att hjälpa medlemsstaterna att göra samverkan till regel och därigenom utveckla och förvärva central, strategisk försvarskapacitet. Utskottet ansåg bl.a. att borde vara drivande i att utveckla samarbetet på de områden där det finns samarbets- och effektiviseringsvinster och där man genom samarbete kan höja såväl enskilda försvarsförmågor som den EU-gemensamma försvarsförmågan men att medlemsstaternas kompetens på området borde värnas och att det borde finnas handlingsfrihet att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att främja det nationella försvaret. Utskottet ansåg också att borde verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. I utlåtandet fanns två motivreservationer (SD, V). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Ny strålskyddslag (FöU11) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:94 Ny strålskyddslag och åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Inga följdmotioner väcktes med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ny strålskyddslag, följd-ändringar i vissa andra lagar samt ändringar i patientsäkerhetslagen och tull-lagen. I propositionen föreslogs att den nuvarande strålskyddslagen (1988:220) skulle upphävas och ersättas med en ny strålskyddslag. EU:s strålskyddsdirektiv genomförs med den nya strålskyddslagen. Den föreslagna lagen innehåller nya och ändrade bestämmelser om de grundläggande principerna för strålskyddet. Lagen innehåller även bestämmelser om att verksamhetsutövare ska ha tillräckliga resurser och om krav på finansiell säkerhet samt bestämmelser om ökat skydd för arbetstagare. Lagen innehåller även nya och ändrade bestämmelser om utsläpp av radioaktiva ämnen till miljön och justerade krav på tillstånd för verksamheter med joniserande strålning. Förslagen innebär inga nya krav i fråga om icke-joniserande strålning. Regeringen föreslog att bestämmelserna i den nya strålskyddslagen om kos-metiskt solarium skulle träda i kraft . Övriga delar av strålskyddslagen och ändringarna i andra lagar föreslogs träda i kraft . I anslutning till detta ärende behandlades även yrkanden från allmänna mo-tionstiden /18 om samordning av radonfrågor, radiofrekvent strålning, vagabonderande strömmar, krav på oberoende härdkylning och lokala säkerhetsnämnder. Utskottet avstyrkte samtliga motioner. Ingen debatt hölls i kammaren. Kammaren biföll utskottets förslag. om kärnkraftstillsyn (FöU12) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:66 om kärnkraftstillsyn. Inga följdmotioner väcktes med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. hade granskat () tillsyn av kärnkraftsreaktorer i drift. övergripande slutsats var att tillsy-nen borde bedrivas mer effektivt genom att myndigheten utför tillsyn i den omfattning som gett ekonomiskt utrymme för och på ett mer systematiskt sätt prioriterar de ur säkerhetssynpunkt mest angelägna tillsynsinsatserna. SSM:s anslag för tillsyn och annan verksamhet som avser kärnkraftverken har ökat , men granskningen visade att myndigheten inte utnyttjat medelstillskotten fullt ut. Enligt innebär det att myndigheten inte utfört tillsyn i den utsträckning som regeringen och efterfrågat. Granskningen visade också att det är oklart om tillsynen inriktas mot de insatser som är mest angelägna. Det har inte ingått i granskningen att bedöma kvaliteten i genomförda tillsynsinsatser eller att bedöma säkerheten vid kärnkraftverken. I skrivelsen redovisade regeringen sin bedömning av iakttagelser och de åtgärder som bedöms nödvändiga med anledning av de rekom-mendationer som ges till regeringen. I och med skrivelsen ansåg regeringen att granskningsrapporten var slutbehandlad. Utskottet framhöll i likhet med vikten av den svenska kärnkraftens säkerhet och såg positivt på det breda utvecklingsarbete som reger-ingen och SSM bedriver. Utskottet avsåg att fortsätta följa regeringens och myndighetens fortsatta redovisning av utvecklingen inom området. Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. En amnesti för explosiva varor (FöU13) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:116 En amnesti för explosiva varor och två yrkanden i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till tillfällig lag om en amnesti för explosiva varor. I propositionen föreslog regeringen en tidsbegränsad amnesti för tillståndspliktiga varor mellan och . Med explosiva varor avsågs t.ex. handgranater och sprängämnen. Syftet med förslaget var att minska antalet illegala explosiva varor i samhället. Regeringen föreslog att bestämmelserna skulle tas in i en tillfällig lag som träder i kraft och upphör att gälla . Utskottet föreslog att motionen skulle avslås. I betänkandet fanns två reservationer (L). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (FöU14) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:205 Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster och sju yrkanden i följdmo-tioner. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster samt lag om ändring i lagen (2018:000) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. I syfte att genomföra EU:s s.k. NIS-direktiv (dvs. direktivet om nät- och informationssäkerhet) i svensk rätt föreslogs i propositionen en ny lag som bl.a. innebär att vissa leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster ska vidta åtgärder till skydd för säkerheten i nätverk och informationssystem, att leverantörerna ska rapportera incidenter som påverkar kontinuiteten i tjänsterna och att den myndighet som regeringen bestämmer ska utöva tillsyn över att lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den följs samt ska kunna besluta om vitesföreläggande och sanktionsavgift mot den som inte följer lagens bestämmelser. Regeringen föreslog att den nya lagen skulle träda i kraft . Ändringen i den nya lagen med anledning av den nya säkerhetsskyddslagen föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att motionerna skulle avslås. Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. om finansieringssystemet för kärnavfallshantering (FöU15) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:141 om finansieringssystemet för kärnavfallshantering och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. övergripande slutsats var att det fanns stora osäkerheter i, och oenigheter om, hur omfattande de framtida kostnaderna och intäkterna i finansieringssystemet kan bli. menade också att det saknas samlade bedömningar av riskerna från regeringen och ansvariga myndigheter samt att det brister i rapporteringen till . I skrivelsen redovisade regeringen sin bedömning. Regeringen avser bl.a. att utveckla rapporteringen av finansieringssystemet och statens samlade risk till i budgetpropositionen . Regeringen tydliggör också ansvaret för finansieringssystemet genom färre aktörer för en bättre helhetssyn. Den nya lagstiftningen som trädde i kraft innebär också vissa ändringar som påverkar statens risk. Med den aktuella skrivelsen ansåg regeringen att granskningsrapporten var slutbehandlad. Utskottet instämde med och regeringen om vikten av att det inte finns osäkerheter eller oenigheter om hur omfattande de framtida kost-naderna och intäkterna i finansieringssystemet för kärnavfallshantering kan bli. Utskottet välkomnade de åtgärder som regeringen redan vidtagit och bedömde att de åtgärder som regeringen aviserat i sin skrivelse är relevanta. Utskottet såg fram emot att ta del av det framtida översynsarbetet i enlighet med skrivelsen. Utskottet ansåg att borde avslå motionsyrkandet. I betänkandet fanns en reservation (-). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gasanordningar (FöU16) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:178 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gasanordningar. Inga följdmotioner väcktes med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gasanordningar. I propositionen föreslog regeringen att det införs en ny lag som syftar till att anpassa svensk rätt till EU:s förordning om gasanordningar. Den nya lagen föreslogs träda i kraft . Ingen debatt hölls i kammaren. Kammaren biföll utskottets förslag. En skärpt straffrättslig reglering av obehörigt tillträde till skyddsobjekt (FöU17) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:102 En skärpt straffrättslig reglering av obehörigt tillträde till skyddsobjekt och två yrkanden i en följdmotion. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i skyddslagens (2010:305) bestämmelser om ansvar och förverkande. Förslaget innebär bl.a. att straffansvar för intrång på skyddsobjekt ska följa enligt den särskilda bestämmelsen i skyddslagen, genom att den nuvarande subsidiaritetsregeln i förhållande till tas bort. Brottet, som ska delas in i två svårhetsgrader, ska rubriceras obehörigt tillträde till skyddsobjekt och omfatta även olovligt kvarstannande. Vidare föreslogs att straffet för intrång skulle höjas från maximalt till fängelse. Böter ska inte längre ingå i straffskalan för brott av normalgraden. För ringa brott ska böter eller fängelse kunna dömas ut. Förslaget innebär även att den nuvarande straffskalan ska behållas för brott mot avbildningsförbud eller förbud mot att bada, dyka, ankra eller fiska, men att subsidiaritetsregeln tas bort. Utskottet ställde sig även bakom att bestämmelsen om förverkande av hjälpmedel skulle ändras för att anpassas till motsvarande reglering i . Förverkande får ske om det behövs för att förebygga brott eller om det annars finns särskilda skäl. Egendom som har varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott enligt skyddslagen ska kunna förverkas. Även värdeförverkande ska kunna ske. Utskottet ställde sig vidare bakom regeringens föreslag om att lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. ändrades på så sätt att ordet hemvärnsmän ersattes med ordet hemsvärnssoldater. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . I betänkandet fanns två reservationer (SD, -). Tiden för ärendedebatten i kammaren uppgick . Kammaren biföll utskottets förslag. Yttranden till andra utskott