uprotokoll · H5A1UbU40p · 2018-08-09 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2017/18:40 EU-överläggning om : Unionens program för utbildning, ungdom och idrott Utskottet överlade med statssekreteraren , departementssekreteraren och politiskt sakkunnige , samtliga från , om . Faktapromemoria från /18:FPM136 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringens vägledande position i förhandlingen om nästa fleråriga budgetram är att storleken på EU-budgeten behöver minska väsentligt till följd av att lämnar unionen. Detta betyder bl.a. att regeringen förespråkar betydande neddragningar som alla program bör bidra till. Detta i linje med regeringens övergripande prioritering, såsom de redovisas i Faktapromemoria /18:FPM99. Den fleråriga budgetramen 2021–2027. Områden som kan prioriteras ned behöver identifieras. Ytterligare mål för regeringen i förhandlingen om nästa fleråriga budgetram är dels en modernisering av utgiftsstrukturen, som uppnås genom såväl en minskad utgiftsnivå som omprioriteringar, dels en oförändrad svensk bruttoavgift. Regeringen avser att i ett senare skede utveckla den svenska ståndpunkten och då tydligare redovisa vilka områden som bör prioriteras ned och vilka områden som ska värnas. Regeringen välkomnar att det kommande programmet fasas in mot de strategidokument som är relevanta för programmet samt den prioritering av grupper och individer med färre möjligheter som föreslås. Det är enligt regeringen angeläget att det i programmet tydliggörs att utgångspunkten för lärandemobilitet är att höja kvaliteten i utbildningen. Det är därför viktigt att det kommande programmet understödjer ett långsiktigt och systematiskt samarbete på institutionell nivå. Regeringens åsikt är att administrationen och kontrollfunktionerna av programmet måste förenklas. Ordföranden konstaterade att det finns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt då det inte fanns något ytterligare att tillägga till ståndpunkten. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet överlade med statssekreteraren , t.f. enhetschefen , ämnesrådet , kanslirådet , samtliga från , om Horisont . Faktapromemoria från /18:FPM155 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Förslaget till ramprogram för forskning och innovation är ett av flera sakområdesförslag under förhandlingen om nästa fleråriga budgetram –27. SE:s övergripande mål för MFF-förhandlingarna är att budgeten ska minska. En del av det generella målet för nästa budgetperiod är dock att omprioriteringar inom den minskade totala ramen bör ske till förmån för gemensamma åtgärder som konkurrenskraft, forskning och innovation. Det sker genom väsentliga minskningar av utgiftsramarna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. SE:s linje är dock alltjämt att hela budgeten ska minska och att besparingar även i prioriterade områden som forskning och innovation kan behöva accepteras. Regeringen välkomnar kommissionens förslag till ramprogram för forskning och innovation, Horisont . Förslaget bygger på ett positivt sätt vidare på det pågående programmet Horisont 2020. Regeringen välkomnar särskilt att strukturen med tre pelare behålls samt att största andelen av budgeten avsätts till samarbetsprojekt (pelare II Globala utmaningar och industrins konkurrenskraft). EU:s satsningar på forskning och innovation genom programmet måste i ökande grad bidra till att möta samhällsutmaningar med lösningar som får stort genomslag i samhället och som skapar positiva effekter samt mervärde för medborgarna. Både forskning och innovation bör fortsatt vara integrerade i hela ramprogrammet. EU:s forskningsprogram 2021–2027 ska tydligt bidra till att uppfylla FN:s hållbarhetsmål – Agenda 2030 och SDG. Detta bör tydliggöras jämfört med kommissionens förslag. Projekt i Horisont ska, liksom i tidigare ramprogram, prioriteras utifrån excellens där de högst rankade ansökningarna finansieras. SE bör verka för att uppnå starkare synergier mellan sammanhållningspolitiken och forsknings- och innovationspolitiken. Delar av strukturfondsprogrammen och ramprogrammet för forskning och innovation kan på olika sätt komplettera varandra. Det gäller även synergier med andra EU-program som Ett digitalt och Kreativa . Administrativa processer kring programmet ska underlättas och effektiviseras för sökanden i samtliga stadier, ansökningsförfarande, uppföljning och rapportering. Nationella redovisningsprinciper ska gälla vid ekonomisk rapportering av aktiviteter. Ordföranden konstaterade att det finns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt då det inte fanns något ytterligare att tillägga till ståndpunkten. Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram Utskottet överlade med statssekreteraren , t.f. enhetschefen , ämnesrådet , kanslirådet , samtliga från , om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram. Faktapromemoria från /18:FPM155 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt SE anser att forskningssatsningar inom Euratom bör fortsätta på samma nivå som tidigare och i linje med tidigare programs inriktning. Regeringen ser positivt på inriktningen mot forskning om kärnsäkerhet och strålskydd, och anser att det är bra att säkerställa att unionsfinansierad forskning och utbildning inom kärnvetenskap och kärnteknik fortsätter med god kontinuitet. Ordföranden konstaterade att det finns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt då det inte fanns något ytterligare att tillägga till ståndpunkten. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet överlade med statssekreteraren , t.f. enhetschefen , ämnesrådet , kanslirådet , samtliga från , om ITER. Faktapromemoria från /17:FPM116 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen för generellt en budgetrestriktiv EU-politik. Regeringen anser att framtida kostnader för Iter inte får påverka medlemsavgift till EU. Det basscenario som presenterats förutsätter att inga avvikelser från plan sker, vilket bedöms vara orealistiskt i ett så komplext projekt som Iter. Regeringen behöver få klarhet kring riskerna för ytterligare förseningar och fördyrningar innan ställning tas till det nya basscenariot. Fördyrningen och förseningen av Iter är betydande, men regeringen anser att Iter har genomfört förbättringar i sin styrning av projektet och att Iter därmed har bättre förutsättningar att hålla sin budget . Regeringen konstaterar att det svenska deltagandet i upphandlingar i konstruktionsprojekt rörande Iter varit lågt och att svenska företag därför gynnats i relativt liten utsträckning under själva konstruktionsfasen. Regeringen ser dock en stor potential i den innovationsdrivande effekt för Europeisk och svensk industri som projekt av Iters karaktär innebär. Kostnader för projektet måste ställas mot industriella fördelar, och inte minst mot den potential som en framtida energiproduktion genom fusion innebär. Ordföranden konstaterade att det finns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt då det inte fanns något ytterligare att tillägga till ståndpunkten. Denna paragraf förklarades justerad. EU-information om informella KKR om Horisont Utskottet informerades av statssekreteraren , t.f. enhetschefen , ämnesrådet , kanslirådet , samtliga från , om informella KKR om Horisont . EU-överläggning om unionens rymdprogram Utskottet överlade med statssekreteraren , t.f. enhetschefen , ämnesrådet , kanslirådet , samtliga från , om unionens rymdprogram. Faktapromemoria från FPM2016/17:154 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringens vägledande mål för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram är att budgeten ska minska. En del av det generella målet för nästa budgetperiod är bland annat att omprioriteringar bör ske till förmån för gemensamma åtgärder inom konkurrenskraft, miljö och klimat, samt forskning och innovation inom den minskade totala ramen. Det sker genom väsentliga minskningar av utgiftsramarna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. Regeringens linje är dock alltjämt att hela budgeten ska minska och att besparingar även på rymdområdet kan behöva accepteras jämfört med kommissionens förslag. Inom ramen för denna vägledande linje välkomnar regeringen kommissionens förslag om ett enda rymdprogram med ett samlat regelverk för alla EU:s rymdsatsningar. Rätt hanterat kan förordningen bidra till att säkra delprogrammens kontinuitet och långsiktiga finansiering på ett bättre sätt än om de skulle regleras var för sig. Regeringen anser att svensk målsättning för rymdprogrammet bör vara att EU:s satsningar inom rymd ska leda till att konkurrenskraft stärks. De data och tjänster som rymdprogrammet tillhandahåller och möjliggör ska leda till största möjliga samhällsnytta, bl.a. genom att bidra till kunskap och beslutsunderlag för klimat- och miljöinsatser. Svenska aktörer ska aktivt kunna delta i och dra nytta av de aktiviteter och initiativ som genomförs inom programmet på samma villkor som övrig industri. Regeringen kommer därför att verka bl.a. för att programmet och upphandlingarna är öppna för företag med ägare från ett icke-EU land, vilket är situationen för några av de största svenska rymdföretagen, och för att säkerhetskraven därför är balanserade på ett sådant sätt att inte konkurrensen snedvrids till de svenska rymdföretagens nackdel. Regeringen anser att programmet bör vara öppet för deltagande från EU:s säkerhetspolitiska samarbetspartners, även vad gäller SST och . För att rymdprogrammet ska kunna genomföras anser regeringen att de nationella säkerhetsfrågorna bör prioriteras i regelverket. Regeringen ser i grunden positivt på den generella ambitionshöjning på detta område som programmet innebär. finns här stor anledning att bevaka att nationella säkerhetsintressen inte inskränks. Förslaget om att ge den Europeiska unionens rymdprogrambyrå större mandat att utföra säkerhetsackrediteringar och det faktum att programmets säkerhetsramverk preciseras och standardiseras, kan medföra att medlemsstaterna blir skyldiga att följa regler och anvisningar för hur bl.a. säkerhetsprövning, säkerhetsanalyser och riskbedömningar för nationell infrastruktur ska utföras. För svenskt vidkommande regleras dessa skyldigheter i säkerhetsskyddslagstiftningen. Förslaget kan också innebära en långtgående uppgiftsskyldighet kring kritisk infrastruktur och system som har betydelse för säkerhet. En sådan utveckling skulle innebära att kommissionen får ett större inflytande på det område som omfattas av medlemsstaternas kompetens. kommer därför behöva verka för att den föreslagna förordningens säkerhetsbestämmelser inte utmynnar i en inskränkning av det område där medlemsstaterna har exklusiv kompetens med anledning av nationell säkerhet. Regeringen anser att för att den europeiska rymdverksamheten ska kunna möta de globala utmaningarna är det avgörande med samstämmighet mellan unionen, det europeiska rymdorganet och medlemsstaterna som skillnaderna mellan unionens och beaktas. Vidare anser regeringen att det är viktigt att verka för att säkerställa en kontinuerlig dataförsörjning och den fortsatta driften av , för att vidmakthålla ledande position inom jordobservationsområdet. Det är viktigt att förblir användarstyrt och det är angeläget att datapolicyn fortsätter att vara öppen. En datapolicy med fri, full och öppen tillgång till data är en förutsättning för att främja framväxten av innovativa företag nedströms. Regeringen stöder ambitionen att investeringarna i ska ge största möjliga samhällsnytta och bidra till en hållbar utveckling, och att det säkerställs att medlemsstaternas säkerhet inte riskeras. Regeringen eftersträvar i första hand budgetrestriktivitet och kostnadskontroll för satellitnavigeringsprogrammet och minimal påverkan på svensk lagstiftning och på hur organiserar det nationella säkerhetsarbetet. Givet att dessa principer respekteras ser regeringen positivt på Galileoprogrammet och dess framtida tjänster. Programmet tjänar flera politikområden, bland annat forskning och utveckling, transport och infrastruktur, säkerhet, försvar, miljö och näringslivsfrågor för att nämna några exempel. Det genomförda arbetet inom har varit strategiskt viktigt. och bör om möjligt givet budgetramen kunna vara fullt operationella system givet måldatum som framgår enligt förordning (EU) nr 1285/2013 av , det vill säga . Regeringen anser att kan acceptera att den nuvarande europeiska myndigheten för satellitnavigeringssystem utvecklas med ansvar för genomförandet av rymdprogrammet. Förutsättningen är dock att det kan bevisas att det är kostnadseffektivt, att gränsdragningarna mot är tydliga, att rätt kompetens kan knytas till myndigheten och att dess mandat inte påverkar medlemsstaternas exklusiva kompetens att skydda nationell säkerhet. Ordföranden konstaterade att det finns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt. Ledamoten från anmälde följande avvikande mening: På grund av avsaknad av integritetsskyddande skrivningar i förslaget till förordning om inrättande av EU:s rymdprogram samt indikationer på deltagande från andra säkerhetspolitiska samarbetspartners såsom NATO-medlemmar, har jag avvikande mening gällande dessa frågor i den svenska ståndpunkten. Denna paragraf förklarades justerad. (S), ordförande (L), vice ordförande Per Lodenius (C) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande