uprotokoll · H5A1AU18p · 2018-01-23 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2017/18:18 Utskottet justerade protokoll 2017/18:17. Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik Utskottet överlade med statsrådet , , om förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, COM(2017) 677. Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria (dnr 992-2017/18). Se bilaga 2. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian. SD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 3. Vid överläggningen närvarade även tjänstemän från samt från . Utkast till rådets slutsatser om den årliga tillväxtöversikten Utskottet överlade med statsrådet , , om utkast till rådsslutsatser om kommissionens årliga tillväxtöversikt. Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria (dnr 993-2017/18). Se bilaga 4. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian. SD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 5. Vid överläggningen närvarade även tjänstemän från samt från . Förslag till ändring av förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen Statsrådet , , informerade om förslag till ändring av förordning om samordning av de sociala trygghetssystemen (COM(2016) 815) i de delar som rör arbetslöshetsförsäkringen. Vid informationen närvarade även tjänstemän från samt från . Förslag till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen Statsrådet , , informerade om förslag till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (COM(2017) 797). Vid informationen närvarade även tjänstemän från samt från . Kanslichefen anmälde en uppdaterad promemoria om aktuella utredningar. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum (S), ordf. (M), vice ordf. i (S) Serkan Köse (S) Boriana (M) (MP) ersättare för (MP) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o= ledamöter som härutöver har varit närvarande Kommissionens förslag till reviderade riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik presenterade kommissionen ett förslag till reviderade riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Sysselsättningsriktlinjerna utgör tillsammans med de så kallade ekonomiska riktlinjerna de integrerade riktlinjerna för 2020-strategin. Sysselsättningsriktlinjerna ska vara samstämmiga med de ekonomiska riktlinjerna. Medlemsstaterna ska beakta sysselsättningsriktlinjerna i sin nationella politik och dessa ligger också till grund för de landsspecifika rekommendationerna som rådet antar . Förslaget består av följande fyra reviderade riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: Stimulera efterfrågan på arbetskraft Öka arbetskraftsutbudet: tillträde till arbetsmarknaden och arbetskraftens färdigheter och kompetens Förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och effektivisera den sociala dialogen Främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom Att notera är att ovan avser riktlinjerna fem till åtta i de integrerade riktlinjerna. Riktlinjerna ett till fyra utgörs av de ekonomiska riktlinjerna och påverkas inte av detta förslag. Syftet med förslaget är, enligt kommissionen, att spegla principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Regeringen välkomnar att kommissionen har presenterat ett förslag till reviderade sysselsättningsriktlinjer i syfte att spegla principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Därmed kan en uppföljning av pelaren inom ramen för den europeiska terminen säkerställas. Verktygen som bör användas för att uppnå målsättningarna med pelaren finns ofta på nationell nivå och arbetsmarknadens parter har en central roll att spela. Ett för jobb och inkluderande tillväxt bygger enligt regeringen på samverkan mellan tillväxt, konkurrenskraft och sociala framsteg, där människors lika värde och rätt till lika möjligheter oavsett t.ex. kön eller etnisk tillhörighet är grundläggande värden. En central utgångspunkt för regeringen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna och principerna om subsidiaritet och proportionalitet respekteras, samt att nationella system avseende arbetsmarknad, bostadsmarknad, sociala frågor och skatte- och utbildningsområdet respekteras. Det är viktigt att medlemsstaterna ges utrymme att utifrån nationella förutsättningar sträva mot gemensamt satta målsättningar och att sysselsättningsriktlinjerna inte är alltför föreskrivande. Regeringen kan i stort välkomna innehållet i kommissionens förslag. Kommissionen lyfter fram flera områden som regeringen anser är viktiga såsom vikten av en inkluderande arbetsmarknad som är öppen för alla, lika möjligheter för kvinnor och män på arbetsmarknaden, modernisering av de sociala trygghetssystemen, förbättrade möjligheter för personer med funktionsnedsättning att delta på arbetsmarknaden och i samhället samt livslångt lärande. Regeringen anser dock att det tydligare bör framgå att arbetsrättsliga regelverk och institutioner inte bara bör bidra till en gynnsam miljö för rekrytering utan även till att säkerställa höga skyddsnivåer för arbetstagare. Vidare bör ett jämställdhetsperspektiv genomgående beaktas i förslaget till riktlinjer. Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik Avvikande mening (SD) Förslaget består av fyra reviderade riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Stimulera efterfrågan på arbetskraft Förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och effektivisera den sociala dialogen Främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom anser att alla dessa punkter faller inom ramen för det nationella ansvarsområdet. Det ska således vara upp till varje enskild medlemsstat att bestämma behovet, utvecklingstakten och önskvärd målnivå inom ovanstående punkter. Rådsslutsatser om den årliga tillväxtöversikten väntas EPSCO anta rådsslutsatser om kommissionens årliga tillväxtöversikt (AGS, Annual Growth Survey) inför Europeiska rådets möte . Utkastet till rådsslutsatser innehåller politisk vägledning inför medlemsstaternas fortsatta arbete med genomförandet av sysselsättnings- och socialpolitiken inom ramen för 2020-strategin. Utkastet till rådsslutsatser tar avstamp i det förbättrade sysselsättnings- och sociala läget i unionen. Även om utmaningar består, såsom hög långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet, så kan målet om 75 procents sysselsättningsgrad för kvinnor och män till 2020 vara nåbart. På det sociala området förbättras läget, men andelen individer i risk för fattigdom eller social exkludering är trots det fortsatt hög och EU är långt ifrån att nå 2020-målet att minska antalet människor i fattigdom eller social exkludering med 20 miljoner. Mot den bakgrunden välkomnas i utkastet till rådsslutsatser kontinuitet avseende prioriteringar i den årliga tillväxtöversikten . Områden som lyfts fram i utkastet är bland annat behovet av arbetstillfällen med hög kvalitet, snabbare modernisering av sociala trygghetssystem med tanke på nya sätt att organisera arbetet, arbetsmarknadspolitiska insatser kombinerade med socialt skydd för de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden, sociala investeringar för att möjliggöra för alla individer att delta i samhället och på arbetsmarknaden samt pensionsreformer och modernisering av arbetsmiljön i ljuset av en åldrande befolkning. Vikten av en effektiv social dialog för att öka ägarskapet av reformer lyfts också fram. Medlemsstaterna uppmanas bland annat att beakta prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten, den gemensamma sysselsättningsrapporten och den europeiska pelaren för sociala rättigheter i sina nationella reformprogram inom ramen för den europeiska terminen. och kommittén för socialt skydd uppmanas att arbeta tillsammans med kommissionen för att pelaren för sociala rättigheter ska bli en del av ett ramverk på på EU-nivå. De uppmanas också att fortsätta sitt arbete med multilateral och tematisk granskning i syfte att ge rådet en kunskapsbas samt att arbeta nära andra berörda kommittéer och grupper samt tillsammans med arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Regeringen kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken . Ökade investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik är av avgörande betydelse för att säkerställa återhämtningen i ekonomier. Regeringen välkomnar att sociala frågor och sysselsättningsfrågor ges en framträdande plats i kommissionens årliga tillväxtöversikt . Ett för jobb och inkluderande tillväxt bygger enligt regeringen på samverkan mellan tillväxt, konkurrenskraft och sociala framsteg. är det viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. Det är positivt att sysselsättningsmålet inom 2020-strategin på 75 procents sysselsättningsgrad för kvinnor och män till 2020 bedöms kunna vara nåbart. Regeringen betonar vikten av fortsatta ansträngningar för att bidra till ökad sysselsättning och vikten av ökade ansträngningar för att närma sig målet inom 2020-strategin för minskad fattigdom eller social exkludering. Regeringen ser positivt på att utkastet till rådsslutsatser noterar att en ökning av kvinnors arbetskraftsdeltagande är nödvändig. Regeringen saknar dock tydligare skrivningar om de strukturreformer som behövs för att möjliggöra ett ökat arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. har verkat för att pelaren för sociala rättigheter på EU-nivå främst ska följas upp inom den europeiska terminens processer för sysselsättnings- och socialpolitik och kan mot den bakgrunden ställa sig bakom budskapen om pelaren i utkastet till rådsslutsatser. Utkast till rådets slutsatser om den årliga tillväxtöversikten Avvikande mening (SD) anser att samtliga arbetsmarknads- och socialpolitiska åtgärder uteslutande ska vara nationella angelägenheter för samtliga medlemsstater. Utifrån detta anser att den politiska vägledningen i rådsslutsatserna är irrelevant.