uverkber · H5A1juuverk · 2018-01-01 00:00:00 — bereder ärenden inom politikområdet Rättsväsendet. Politikområdet innefattar bl.a. myndigheter inom samt , , , och . Utskottet bereder vidare ärenden som rör och samt lagar som ersätter eller har nära samband med föreskrifter i dessa balkar. Till utskottets beredningsområde hör också ärenden om anslag inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Under /18 hade justitieutskottet följande sammansättning: (M), ordförande (MP), vice ordförande, i (S) Arhe Hamednaca (S) (SD), Lawen Redar (S) Skånberg (KD) (MP), vice ordförande fr.o.m. 2017-10-19 (S), (MP) fr.o.m. 2018-05-24 Utskottets presidium bestod av ordförande (M) och vice ordförande (MP) . (MP) var vice ordförande fr.o.m. 2017-10-19 . Som framgår av uppställningen tillhörde sex av utskottets ledamöter , fyra , två , en , en , en , en Liberalerna och en . Utskottet biträddes av ett kansli bestående av , utskottsråd, tjl. , föredragande, tjl. , föredragande fr.o.m. 2018-01-22 , utskottshandläggare fr.o.m. 2018-04-16 . Under /18 behandlade utskottet 25 propositioner och 4 skrivelser. Utskottet behandlade vidare ca 600 motioner innehållande ca 1138 motionsyrkanden. Förutom detta har utskottet med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen lagt fram ett förslag till lagändring. Utskottet redovisade 36 betänkanden, 7 utlåtanden och 7 yttranden samt 25 tillkännagivanden. Under /18 höll utskottet 32 sammanträden. Den totala sammanträdestiden uppgick till . Nedan redovisas kortfattat de frågor som utskottet behandlade och utskottets ställningstaganden i de betänkanden som lämnades under . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (JuU1) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till anslag för utgiftsområde 4, totalt . Utskottet föreslog också att , med bifall till några av motionerna, skulle göra elva tillkännagivanden till regeringen. Tillkännagivandena gällde krav på tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet, en översyn av , en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet, en ökad polisiär närvaro i brottsutsatta områden, en särskild brottskod för brott med hedersmotiv, statistik om angrepp på s.k. blåljuspersonal, en samlad strategi för att höja kunskapen i hela rättsväsendet när det gäller den it-relaterade brottsligheten, ökad kompetens i arbetet mot människohandel med barn, polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott, polisens återkoppling till brottsutsatta samt särskild utbildning för den som hör eller förhör barn. I betänkandet fanns 54 reservationer och sju särskilda yttranden. godkände utskottets förslag. Effektivare lagstiftning mot vuxnas kontakter med barn i sexuellt syfte (JuU2) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2016/17:214 Effektivare lagstiftning mot vuxnas kontakter med barn i sexuellt syfte. Regeringen föreslog i propositionen att skyddet för barn mot sexuella övergrepp skulle förstärkas ytterligare. Ändringarna innebär att straffansvaret för kontakt med barn i sexuellt syfte inträder redan när en vuxen eller en annan straffmyndig person föreslår en träff för ett barn eller stämmer träff med barnet i syfte att begå en gärning för vilken straff föreskrivs i 6 kap. 4, 5, 6, 8 eller 10 § . Enligt förslaget ska det inte längre krävas någon ytterligare åtgärd som är ägnad att främja att en sådan träff kommer till stånd. Vidare föreslog regeringen att brottsbeteckningen skulle ändras från kontakt med barn i sexuellt syfte till kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte. godkände utskottets förslag. En utvidgad möjlighet till uteslutning av advokater () Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2016/17:209 En utvidgad möjlighet till uteslutning av advokater. Enligt tidigare ordning fanns det begränsade möjligheter att utesluta en advokat ur på grund av hans eller hennes brottsliga agerande utanför advokatverksamheten. Regeringen föreslog i propositionen att en advokat som visar sig uppenbart olämplig att vara advokat genom att begå brott utanför advokatverksamheten ska uteslutas ur samfundet. Syftet var att säkerställa att advokater uppfyller lagens krav på lämplighet. godkände utskottets förslag. Nya regler om bevisinhämtning inom EU (JuU4) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2016/17:218 Nya regler om bevisinhämtning inom EU. Lagen innehåller bestämmelser som förbättrar möjligheterna att inhämta bevisning mellan Europeiska unionens medlemsstater, vilket bidrar till att förstärka det brottsbekämpande arbetet. Lagförslaget innebär bl.a. att en svensk domstol eller åklagare ska kunna utfärda en europeisk utredningsorder som ska erkännas och verkställas i en annan medlemsstat, om det finns bevisning där som behövs för att utreda brott i . Den föreslagna lagen om en europeisk utredningsorder innebär att en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning mot en enskild person överlåts till en annan stat. godkände utskottets förslag. om tingsrätters effektivitet och produktivitet (JuU5) Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse 2016/17:223 om tingsrätters effektivitet och produktivitet till handlingarna och avslå ett yrkande i en följdmotion. granskade tingsrätternas effektivitet och produktivitet –2015. I rapporten lämnade rekommendationer till och tingsrätterna om det fortsatta effektiviseringsarbetet. lämnade inte några rekommendationer till regeringen. Utskottet instämde i regeringens bedömning att granskningen utgör ett värdefullt bidrag i det fortsatta effektiviseringsarbetet och ansåg att de rekommendationer som riktar till och tingsrätterna är lämpliga. Utskottet såg även positivt på det arbete som redan bedriver på området. godkände utskottets förslag. Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (JuU6) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringar i djurskyddslagen (1988:534) och lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter. I propositionen föreslog regeringen ändringarna i syfte att renodla polisens arbetsuppgifter genom att flytta sådana uppgifter på djurområdet som inte kräver polisens särskilda befogenheter och kompetens till länsstyrelserna. Utskottet föreslog även ett tillkännagivande till regeringen med anledning av yrkanden i motioner från allmänna motionstiden om att polisens verksamhet skulle renodlas ytterligare och att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) skulle återupptas . I betänkandet fanns två reservationer. godkände utskottets förslag. Kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar (JuU7) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringar i utlänningslagen (2005:716) och passlagen (1978:302). I propositionen föreslog regeringen att en utlänning vid in- och utresekontroll, på samma sätt som redan gäller för svenska medborgare, ska vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten och av resehandlingens äkthet i enlighet med och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). I betänkandet fanns tre reservationer. godkände utskottets förslag. Skjutvapen och explosiva varor – skärpta straff för de grova brotten (JuU8) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringar i vapenlagen (1996:67) och i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor. Det huvudsakliga syftet med lagändringarna var att motverka den ökade förekomsten av illegala vapen och handgranater i samhället med dödligt våld som följd. I propositionen föreslog regeringen att straffskalorna för grovt vapenbrott och grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor ändras från fängelse i lägst ett och högst till fängelse i lägst två och högst . Vidare föreslog regeringen att minimistraffen för de synnerligen grova brotten höjs från fängelse till fängelse . Slutligen föreslogs att straffmaximum för vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor av normalgraden ändras från fängelse till fängelse . Utskottet föreslog med anledning av en följdmotion två tillkännagivanden till regeringen. Enligt utskottet borde regeringen återkomma med dels ett förslag om att även straffmaximum för de synnerligen grova brotten ska höjas, dels ett förslag om att fler vapenbrott än ska anses som grova. I betänkandet fanns en reservation. godkände utskottets förslag. Ett mer effektivt informationsutbyte vid Nationellt centrum för terrorhotbedömning (JuU9) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till lagändringar i proposition 2017/18:36 Ett mer effektivt informationsutbyte vid Nationellt centrum för terrorhotbedömning. Syftet var att få ett mer effektivt informationsutbyte vid Nationellt centrum för terrorhotbedömning. I propositionen föreslog regeringen lagändringar som ger Säkerhetspolisen, och Försvarsmakten möjlighet att, inom ramen för samarbetet vid Nationellt centrum för terrorhotbedömning, lämna ut uppgifter till varandra elektroniskt genom direktåtkomst. Direktåtkomsten ska enligt förslaget inte omfatta fler uppgifter än vad myndigheterna enligt tidigare lagstiftning kunnat lämna ut till varandra. Syftet med förslaget var att effektivisera det informationsutbyte som redan förekommer inom samarbetet för att skapa bättre förutsättningar för myndigheterna att göra korrekta bedömningar av terrorhot i rätt tid. godkände utskottets förslag. Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel (JuU10) Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse 2017/18:69 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel till handlingarna. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att de hemliga tvångsmedlen fyller en mycket viktig funktion för det brottsutredande arbetet och att de hemliga tvångsmedlen inneburit en reell nytta. Liksom föregående år såg utskottet positivt på att i samverkan med , och numera lämnar en gemensam redovisning av hemliga tvångsmedel till regeringen och att Säkerhetspolisens användning av hemliga tvångsmedel också redovisas. Vidare såg utskottet positivt på att myndigheterna redovisar anonymiserade exempel från tillämpningen av respektive tvångsmedel, vilket bidrar till att höja kvaliteten i redovisningen. Utskottet noterade även med tillfredsställelse att och börjat registrera hemliga tvångsmedel i ett särskilt it-stöd, vilket bör leda till en högre effektivitet och kvalitet i myndigheternas redovisning. godkände utskottets förslag. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (JuU11) Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse 2017/18:57 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll till handlingarna. Utskottet föreslog även ett tillkännagivande om att se över lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll i syfte att lagen ska kunna tillämpas i fler fall än vad som då skedde. I betänkandet fanns två reservationer. godkände utskottets förslag. Genomförande av oskuldspresumtionsdirektivet (JuU12) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:58 Genomförande av oskuldspresumtionsdirektivet. I propositionen föreslog regeringen att ett brottmål inte ska få avgöras när den tilltalade uteblir från en huvudförhandling som han eller hon inte har fått en kallelse till. Förslaget tillkom för att uppfylla EU:s direktiv om oskuldspresumtion och rätten att närvara vid sin egen rättegång. I betänkandet fanns en reservation. godkände utskottets förslag. Polisfrågor (JuU13) Utskottet föreslog tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om polisfrågor. Tillkännagivandena handlade om följande frågor: Åtgärder för att underlätta informationsutbyte mellan och i syfte att utmäta egendom som påträffas i polisens verksamhet. En skyndsam uppstramning av tillgången till id-handlingar i syfte att minska id-stölder och bedrägerier. En översyn av vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att öka säkerheten på sjukhus. I betänkandet fanns 40 reservationer och sex särskilda yttranden. godkände utskottets förslag. Straffrättsliga frågor (JuU14) Utskottet föreslog fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om straffrättsliga frågor. Tillkännagivandena handlade om följande frågor: Ett stärkt straffrättsligt skydd för hälso- och sjukvårdspersonal och skärpta straff för våld mot personal inom hälso- och sjukvården och andra vitala samhällsfunktioner. Skärpta straff för rattfylleri och grov olovlig körning. Brott med hedersmotiv ska få en särskild brottsrubricering. Hedersmotiv vid brott ska vara en särskild straffskärpningsgrund. I betänkandet fanns 27 reservationer och sex särskilda yttranden. godkände utskottets förslag. Processrättsliga frågor (JuU15) Utskottet behandlade ca 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Motionerna handlade bl.a. om hemliga tvångsmedel, snabbare lagföring och vittnen. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden. I betänkandet fanns 17 reservationer och ett särskilt yttrande. godkände utskottets förslag. Kriminalvårdsfrågor (JuU16) Utskottet föreslog tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om kriminalvårdsfrågor. Förslagen rörde i korthet följande frågor: Bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella. En ny utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård. Försändelser till en intagen, förutom försändelser till och från den egna advokaten samt annan myndighetspost, ska i hög utsträckning kontrolleras av kriminalvårdspersonal. I betänkandet fanns 22 reservationer och sex särskilda yttranden. godkände utskottets förslag. Våldsbrott och brottsoffer (JuU17) Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om våldsbrott och brottsoffer. Enligt utskottet ska regeringen överväga åtgärder för att göra det möjligt att skjuta upp eller låta bli att underrätta vårdnadshavare om förhör med barn som misstänks ha utsatts för brott, om en sådan underrättelse är till men för barnet. I betänkandet fanns 15 reservationer och fem särskilda yttranden. godkände utskottets förslag. Unga lagöverträdare (JuU18) Utskottet föreslog att skulle göra sex tillkännagivanden till regeringen med anledning av motioner om unga lagöverträdare. Förslagen rörde i korthet följande frågor: Utvärdering av de sekretessbrytande bestämmelser som infördes för information om unga som delas mellan polis och socialtjänst. Utvärdering av lagstiftningen om drogtester av barn . Snabbare lagföring av brott som begås av unga. Fler brott som begåtts av personer ska utredas. Införande av möjlighet för åklagare att genom strafföreläggande besluta om kortare ungdomstjänst för ringa brott. Införande av fler former av påföljder för unga. I betänkandet fanns 21 reservationer och ett särskilt yttrande. godkände utskottets förslag. Polisens kameraövervakning (JuU19) Utskottet föreslog, med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen, att skulle tillkännage för regeringen att kravet på att polisen ska söka tillstånd för kameraövervakning tas bort och ersätts av en anmälningsplikt. Utskottet föreslog att ändringen skulle införas senast i samband med att den nya kamerabevakningslagen trädde i kraft . I betänkandet fanns en reservation och två särskilda yttranden. godkände utskottets förslag. En utvidgning av kapningsbrottet (JuU20) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:73 En utvidgning av kapningsbrottet. Utskottet föreslog att skulle godkänna Pekingprotokollet och Pekingkonventionen samt förklaringarna om ansvarsfrihet i familjerelationer. Utskottet föreslog även att skulle anta regeringens förslag till ändringar i . Lagändringarna innebär att svensk rätt anpassas till Pekingprotokollet och att kapningsbrottet utvidgas till att omfatta även lätta lastbilar. godkände utskottets förslag. Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säkerhetsskyddslag (JuU21) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om en ny säkerhetsskyddslag i proposition 2017/18:89 Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säkerhetsskyddslag. Den nya lagen innehåller krav på åtgärder som syftar till att skydda uppgifter som är av betydelse för säkerhet eller som ska skyddas enligt ett internationellt åtagande om säkerhetsskydd. I propositionen föreslog regeringen även att skyddet av andra säkerhetskänsliga verksamheter, t.ex. samhällsviktiga informationssystem, ska förbättras. Det förtydligades att lagen gäller i både allmänna och enskilda verksamheter. Den nya lagen tydliggör vidare skyldigheterna för den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet och vikten av att verksamhetsutövarna genomför säkerhetsskyddsanalyser för sina verksamheter. Utskottet föreslog även tre tillkännagivanden om följande frågor: Tillsynsmyndigheternas ansvar och befogenheter bör regleras i säkerhetsskyddslagen. En översyn bör göras av tillsynsmyndigheternas ansvar, organisation och resursfördelning. Det bör utredas om säkerhetsskyddslagen i större omfattning ska gälla för . I betänkandet fanns en reservation. godkände utskottets förslag. om Polisens forensiska organisation (JuU22) Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse 2017/18:50 om Polisens forensiska organisation till handlingarna. I rapporten granskade den forensiska verksamheten inom för att se om den på ett effektivt sätt bidrar till att brott upp och därvid identifierat vissa brister. I rapporten lämnade ett antal rekommendationer till och . Utskottet instämde i regeringens bedömning att och de rekommendationer som gavs i rapporten utgör ett värdefullt bidrag i och pågående arbete med att effektivisera den forensiska verksamheten. I betänkandet fanns fem reservationer. godkände utskottets förslag. Tillgänglighetsdelgivning – försök med ett nytt delgivningssätt för snabbare handläggning av brottmål (JuU23) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:67 Tillgänglighetsdelgivning – försök med ett nytt delgivningssätt för snabbare handläggning av brottmål. I propositionen föreslog regeringen en ny lag om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål. Det nya delgivningssättet innebär att delgivning sker genom att stämning och andra handlingar i ett brottmål hålls tillgängliga vid tingsrätten från en i förväg bestämd tidpunkt. Den misstänkte ska vid ett personligt sammanträffande med polis eller åklagare ha delgetts information om denna tidpunkt och om vid vilken tingsrätt handlingarna hålls tillgängliga. Förslaget syftar till att skapa en effektivare handläggning av brottmål och snabbare lagföring av brott. Tillgänglighetsdelgivning föreslogs få användas på försök vid de tingsrätter som regeringen bestämmer. godkände utskottets förslag. Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden (JuU24) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:86 Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden. I propositionen föreslog regeringen ändringar som syftar till ett mer effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av resurserna när det gäller rättsliga biträden. Förslaget innebar skärpta kompetenskrav för målsägandebiträden och krav på rättens tillstånd för att ett sådant biträde ska få sätta någon annan i sitt ställe. Vidare föreslogs att ett målsägandebiträdes förordnande ska gälla till dess att tiden för att överklaga domen i målet har löpt ut. Ett målsägandebiträde ska dock kunna förordnas i hovrätten eller om det finns behov av det. Slutligen föreslogs att dömda i brottmål får en viss ökad ersättningsskyldighet till staten för kostnader samt uttryckliga regler om när man ska få byta offentlig försvarare. I betänkandet fanns en reservation. godkände utskottets förslag. Elektronisk övervakning av kontaktförbud (JuU25) Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag i proposition 2017/18:81 Elektronisk övervakning av kontaktförbud. I propositionen föreslog regeringen ändringar i lagen om kontaktförbud och i . Syftet var att stärka skyddet mot trakasserier och förföljelse genom en bättre kontroll av att kontaktförbud följs och en skärpt syn på överträdelser av kontaktförbud med elektronisk övervakning (fotboja). Förslaget innebär bl.a. att om en person har brutit mot ett kontaktförbud ska huvudregeln vara att personen framöver ska övervakas elektroniskt. Dessutom ska brott mot kontaktförbud med elektronisk övervakning få en särskild brottsbeteckning och kunna leda till fängelse i max. Utskottet föreslog också ett tillkännagivande till regeringen om att ett utvidgat kontaktförbud med elektronisk övervakning ska kunna beslutas som en förstahandsåtgärd. I betänkandet fanns åtta reservationer. godkände utskottets förslag. Ordförandeskapet i domstol vid kollegial handläggning (JuU27) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:88 Ordförandeskapet i domstol vid kollegial handläggning. I propositionen föreslog regeringen lagändringar som bland annat innebär att ordförandeskapet när flera lagfarna domare deltar i rätten regleras i lag. Omröstningsreglerna föreslogs även ändras även så att det framgår i vilka situationer ordföranden har utslagsröst och att ordföranden ska säga sin mening sist. godkände utskottets förslag. Ökat konsulärt skydd för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar (JuU28) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:48 Ökat konsulärt skydd för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. I propositionen föreslog regeringen lagändringar i syfte att genomföra Europeiska unionens råds direktiv om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer. Förslaget innebär att bistånd enligt lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd även ska kunna lämnas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar i enlighet med direktivet. Regeringen föreslog även att det i lagen införs en ersättningsskyldighet för den som har fått konsulärt skydd av en annan medlemsstat med stöd av direktivet. Förslaget innebär också att det i lagen om konsulära katastrofinsatser införs en bestämmelse om att även unionsmedborgare och deras familjemedlemmar kan omfattas av en konsulär katastrofinsats i enlighet med direktivet. godkände utskottets förslag. En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet (JuU29) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:177 En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet. I propositionen föreslog regeringen ändringar i och i . Förslagets syfte var att tydliggöra att varje människa har en ovillkorlig rätt till personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande. Förslagen innebär bl.a. att gränsen för om en gärning ska räknas som straffbar ska gå vid om deltagandet i en sexuell aktivitet är frivilligt eller inte. En gärningsman ska kunna dömas för t.ex. våldtäkt även om personen inte använt sig av våld eller hot. Dessutom infördes ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga våldsbrott. Utskottet föreslog även två tillkännagivanden om följande frågor: Straffminimum för våldtäkt av normalgraden bör höjas från fängelse till fängelse . Straffskalan för köp av sexuell handling av barn bör skärpas dels genom att minimistraffet höjs från böter till fängelse i lägst , dels genom att maximistraffet höjs från fängelse till fängelse . I betänkandet fanns 4 reservationer och två särskilda yttranden. godkände utskottets förslag. En ny strafftidslag (JuU30) Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2017/18:250 En ny strafftidslag. I propositionen föreslog regeringen en ny strafftidslag. Lagen innehåller bestämmelser om när fängelsestraff får verkställas och hur strafftid ska beräknas. Lagförslaget innebär bl.a. att strafftiden bara ska beräknas och att bestämmelser om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande samlas i en ny lag. Den nya lagen innehåller vidare tydliga tidsramar för att hålla en dömd person i häkte i samband med placering i kriminalvårdsanstalt. Möjligheten att lämna nöjdförklaring utökas, liksom möjligheten att återkalla ett beviljat uppskov med verkställighet av fängelsestraff. I betänkandet fanns tre reservationer.