uprotokoll · H5A1MJU36p · 2018-06-14 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2017/18:36 Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 Utskottet överlade med statssekreterare , Närings-departementet, om: COM(2018) 392 Förslag till och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 COM(2018) 393 Förslag till och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 COM(2018) 394 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter, (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och (EU) nr 229/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna Underlaget utgjordes av en inkommen promemoria (dnr 1.6.1-2166-2017/18). Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har som målsättning att den nya politiken bör vara enklare att implementera för myndigheter och enklare att följa för stödmottagare. De åtgärder som politiken omfattar bör vara effektiva och åstadkomma en högre måluppfyllelse . Därigenom är det möjligt att klara politikens mål med en budget som är väsentligt mindre. Total utgiftsnivå för GJP I linje med regeringens prioriteringar om en minskad ram för EU-budgeten, genom väsentligt minskade anslag för jordbruksstöd, välkomnar regeringen att vissa neddragningar gjorts i GJP. Ytterligare neddragningar är dock nödvändiga. Det är viktigt att detta sker på ett sätt som säkerställer en fortsatt effektiv jordbruks- och landsbygdspolitik. Förvaltningsmodell bör leda till en enklare och mer effektiv politik Regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet samt att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. De föreslagna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är rimliga och fungerar som en utgångspunkt för en fortsatt diskussion. Det är även positivt att de båda pelarna ses som en helhet och får gemensamma mål. finns det en risk att den gemensamma ansatsen leder till en mer komplex politik. En viktig förutsättning för att undvika detta är att medlemsländerna ges stor flexibilitet i genomförandet av politiken och i valet av åtgärder för att uppfylla de olika målen. Till stora delar har kommissionens använt det regelverk som finns för programmering av nuvarande landsbygdsprogram som grund för reglerna kring den nya GJP-planen. Vissa förenklingar har skett men det finns utrymme och skäl för ytterligare förenklingar. En central fråga är utformningen av systemet för revision och kontroll. Kommissionen bör fullfölja sina tankar om att en övergång till en modell med samordnad granskning införs,”single audit”, i syfte att undvika icke samordnade, överlappande kontroller och revisioner. De miljömässiga grundvillkoren för att erhålla stöd bör vara flexibla för en enklare politik med högre måluppfyllelse. Regeringen anser att det krävs ett fokus på effektiva riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet för att de ambitiösa målen ska kunna uppnås. Regeringen är positiv till kommissions ambition att stärka GJP:s miljönytta. Regeringen är även positiv till borttagande av förgröningsstödet men är kritisk till förslaget om nya obligatoriska grundvillkor. Regeringen ser inte att det nuvarande förslaget kommer att leda till effektivare miljöåtgärder. I en resultatorienterad politik behöver medlemsstaterna kunna utforma miljöåtgärder som adresserar regionala och lokala utmaningar för att möta gemensamma klimat och miljömål. De delar som regeringen är tveksam till är generella villkor som riskerar att påverka enskilda brukare hårt utan att ge en stor miljö- eller klimatnytta. Regeringen anser även att det är viktigt att stöden utformas på ett sätt som inte resulterar i att lågt ställda nationella klimat- och miljökrav skapar konkurrensfördelar för enskilda medlemsländer. Regeringen är även tveksam till att grundvillkoren ska gälla för ersättningar i pelare 2. Regeringen är preliminärt positiv till förslaget om ett miljöprogram i pelare 1. Detta kan vara ett sätt att t.ex. utforma ettåriga miljöersättningar vilket kan passa en del lantbrukare och därigenom innebära ökad miljönytta. Även värdebaserade miljöersättningar kan bli lättare att genomföra genom miljöprogrammet i pelare 1. Det bör vara valfritt att välja om miljöåtgärder genomförs i pelare 1 eller pelare 2. Avgörande är hur mycket budgetresurser som avsätts till dessa åtgärder. Regeringen är positiv till förslaget om att ska gå till miljö- och klimatåtgärder men anser att denna andel bör öka. Enkla regler för inkomststöden och prioritera åtgärder som ger stor effekt anser att utgifterna inom GJP bör minska väsentligt. För att åstadkomma detta är det nödvändigt att GJP blir mer effektiv. Frikopplade inkomststöd riskerar att leda till höjda markpriser och markarrenden och i förlängningen så blir det inte ett stöd för jordbrukarnas inkomster utan tvärtom hämmar det en strukturutveckling och en möjlighet för unga och nya lantbrukare att komma in i sektorn och expandera sin verksamhet. I förslaget finns det bra förenklingar såsom möjlighet att välja bort stödrättssystemet och att i större utsträckning definiera vad som är stödberättigad mark i respektive medlemsland vilket regeringen välkomnar. Takbelopp och gradvis minskning av inkomststöden bör vara frivilliga för medlemsländerna Regeringen anser att förslaget om takbelopp och gradvis neddragning av stödet till förmån för omfördelning bör vara frivilligt för medlemsländerna att införa. Omfördelning av budgetresurser bör leda till en effektivare politik Regeringen är uppmärksam på kommissionens förslag angående fördelning av budgetmedel till den första respektive andra pelaren. Förslaget innebär en betydligt större minskning av budgeten till pelare 2 jämfört med pelare 1. Det är viktigt att reglerna utformas på ett sätt som ger incitament för en överföring av medel från pelare 1 till pelare 2. Därigenom kan målen för GJP lättare uppnås. Utjämning av stöd mellan medlemsländerna bör leda till att samtliga medlemsländer rör sig mot genomsnittet Regeringen är positiv till kommissionens förslag om en utjämning av stöden mellan medlemsländerna. En utjämning av stöden bör innebära att samtliga medlemsländerna rör sig mot det genomsnittliga stödvärdet, som dock fortsatt är för högt. Regeringen välkomnar kommissionens ambition att bättre främja generationsväxling i GJP. Regeringen understryker att medlemsstaterna måste få möjlighet att skräddarsy utformning av åtgärder till nya jordbrukare som lämpar sig bäst för respektive lands nationella förhållanden med de utmaningar som nya lantbrukare möter. Det är viktigt att utformningen av eventuella åtgärder inte snedvrider konkurrensen. Dagens nivåer av direktstöd som kapitaliseras i markpriser försvårar generationsväxling och därför är en generell neddragning av direktstöden en viktig åtgärd för att underlätta tillträde för unga och nya jordbrukare. Ett särskilt stöd till unga i pelare 1 kan till del balansera negativa effekter av det nuvarande direktstödet. Det är viktigt att GJP utformas för att öka attraktionskraften för nya och unga företagare. Ökad hållbar produktivitet genom en starkare kunskapskedja Regeringen är positiv till kommissionens ansats om att kunskap, innovation och digitalisering i högre grad ska genomsyra politiken. En effektiv kunskapskedja för jordbruket är centralt för att stärka jordbrukets och landsbygdernas konkurrenskraft och miljömässiga hållbarhet. Det innebär även ökade möjligheter för att minska beroendet av inkomststöd. Nuvarande regelverk i landsbygdsprogrammet kopplat till jordbrukets och landsbygdernas kunskapskedja fungerar överlag bra. Det är viktigt att regelverket inte förändras på ett sätt att det kräver stor anpassning i eller hur den svenska kunskapskedjan är uppbyggd. Ökad marknadsorientering, striktare regler för kopplade stöd och marknadsåtgärder Produktionskopplade stöd bör begränsas Regeringen anser att de kopplade stöden bör minska i omfattning och endast vara möjliga om det finns särskilda miljö- eller regionala skäl för det. Det är positivt att kommissionen föreslår ett tak för kopplade stöd på av direktstödet, vilket innebär en begränsning av nivån. Regeringen är dock kritiskt till undantaget för de länder som kopplar vilka föreslås fortsatt få rätt att koppla mer. Förordning om den samlade marknadsordningen Kommissionens förordning om den samlade marknadsordningen innebär små förändringar jämfört med regelverket i nuvarande programperiod. Sektorsåtgärder, framförallt rörande producentorganisationer flyttas från marknadsordningen till den strategiska planen. Regeringen anser att marknadsinstrumenten bör fasas ut . Det kommer finnas små möjligheter att förändra politiken i en sådan riktning och regeringen bör arbeta för att inte nya åtgärder som är marknadsstörande eller kostnadsdrivande tillkommer SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Avsnittet avseende Utjämning av stöd mellan medlemsländerna bör leda till att samtliga medlemsländer rör sig mot genomsnittet ska ha följande lydelse: Regeringen är positiv till kommissionens förslag om en utjämning av stöden mellan medlemsländerna. En utjämning av stöden bör innebära att samtliga medlemsländerna rör sig mot det genomsnittliga stödvärdet. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) blev inte den omfattande reform som många hade hoppats på. Det finns en uppenbar risk att huvudproblemen med GJP kommer att kvarstå: en gammalmodig subventionspolitik som inte stimulerar ett modernt ekologiskt hållbart jordbruk. anser att EU:s jordbrukspolitik helt och hållet borde avskaffas, och att medlemsländerna själva borde kunna bestämma över sin livsmedelsproduktion. Samarbete på jordbruksområdet ska självklart kunna fortsätta att göras, i synnerhet för att uppfylla ambitionen om att minska jordbrukets miljö- och klimatbelastning. Avseende det konkreta förslaget från välkomnar vi att regeringen vill minska GJP:s totala budgetpåverkan. Vi anser att måste driva miljödimensionen av jordbrukspolitiken hårdare. Så länge som den gemensamma jordbrukspolitiken finns kvar ska jordbruksstöd endast betalas ut till uppfyllandet av kollektiva nyttigheter, exempelvis uppfyllande av våra miljömål och pelare 1 borde avskaffas. borde verka för att de skadliga direktstöden tas bort helt och hållet, detsamma gäller de s.k. marknadsinstrumenten (som vill fasa ut, men med brasklappen ””). Vi anser att regeringen borde välkomna kommissionens förslag till takbelopp för direktstöden. Det är orimligt att ett fåtal storföretag får så stora jordbruksbidrag som . Detta borde regeringen framföra som sin position vid Jordbruks- och fiskerådet. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet beslutade enligt 7 kap. 12 § att överlägga med statssekreterare , , om följande punkter på rådsdagordningen: Rådets dagordningspunkt 3. Förordning om europeiska havs- och fiskerifonden Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att i enlighet med den övergripande positionen om en minskad EU-budget verka för generella och specifika utgiftsminskningar Detta är nödvändigt för att uppnå målet om en minskad ram för EU-budgeten och en stabiliserad svensk EU-avgift. Detta innebär att regeringen ska verka för att tillämpningsområdet för EHFF inte utökas i förhållande till dagens utformning. Regeringen avser bland annat mot denna bakgrund även att verka för att åtgärder som är kapacitetsdrivande utgår ur fonden och för att åtgärder som har karaktär av kompensation minskar. Finansieringen av genomförandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik, EU:s integrerade havspolitik och relaterade mål för hållbar utveckling inom Agenda 2030 bör vara prioriterade områden. Regeringen avser vidare att verka för att EHFF även i fortsättning ska utgöra det finansiella verktyget för att understödja genomförandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik och därmed ett långsiktigt hållbart fiske samt EU:s integrerade havspolitik. Förenkling kopplat till genomförandet av EHFF är också en prioriterad fråga för regeringen. Det är viktigt att de administrativa krav som åläggs stödmottagare och myndigheterna står i proportion till fondens storlek. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Rådets dagordningspunkt 4. Förordning om ändring av rådets förordningar vad gäller fiskerikontroll Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar förslaget till revidering och avser verka för ett kontrollsystem som är effektivt, ändamålsenligt och anpassat till den gemensamma fiskeripolitiken. Regeringen anser att det är angeläget att nå målen som sätts upp inom ramen för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken. Regeringen anser att kontrollåtgärderna ska vara proportionerliga, leda till förbättrad fiskerikontroll, rättvisa konkurrensregler för fiskets aktörer samt förenkling. M-ledamöterna önskade följande tillägg till den svenska ståndpunkten, vilket statssekreteraren accepterade: Regeringen anser också att det är viktigt att kontrollen ska vara praktiskt möjlig för fiskare att genomgå. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Rådets dagordningspunkt 5. Meddelande om läget avseende den gemensamma fiskeripolitiken och samrådet om fiskemöjligheterna Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är positivt att kommissionen presenterar ett meddelande som dels redogör för måluppfyllnaden av den gemensamma fiskeripolitiken vad gäller fiskemöjligheter och dels bidrar till en ökad transparens och framförhållning avseende kommande förordningsförslag om fiskemöjligheter . Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Statssekreterare , , med medarbetare lämnade under övriga punkter på rådsdagordningen information inför Jordbruks- och fiskerådet . Denna paragraf förklarades justerad. Justering av protokoll Utskottet justerade protokoll 2017/18:36. Förslag till och rådets förordning om samordning av rapporteringsskyldigheter på miljöpolitikens område m.m. Utskottet inledde subsidiaritetsprövning av COM(2018) 381. Kommissionens förslag om fastställande av utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon Utskottet beslutade att begära överläggning med regeringen (Miljö- och ) om COM(2018) 284 Förslag till och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon. FN:s politiska högnivåforum 2018 om hållbar utveckling Utskottet beslutade att (MP) representerar i regeringens delegation vid FN:s högpolitiska forum om hållbar utveckling i New . Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (S), ordf. (C), vice ordf. - (SD) - (V) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande