uprotokoll · H6A1SfU6p · 2018-10-25 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2018/19:6 Utskottet justerade protokoll 2018/19:5. Moderna och rättssäkra regler för att hålla utlänningar i förvar (SfU10) Utskottet behandlade prop. 2017/18:284 och motioner. Föräldrapenning för fler familjekonstellationer och reserverad grundnivå (SfU11) Utskottet behandlade prop. 2017/18:276 och motioner. EU-frågor på det socialpolitiska området Statssekreterare , återrapporterade från möte den 21–och från det informella Epsco-mötet den 19–. EU-frågor på det socialpolitiska området Statssekreterare , m.fl., , informerade utskottet om: – Det österrikiska ordförandeskapets prioriteringar på det socialpolitiska området – Den nya socialfonden (ESF+) – Revideringen av EU:s förordningar om samordning av de sociala trygghetssystemen (883/2004, 987/2009) – dom i mål C-679/16 – Rådsrekommendation om socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare – Kommissionens direktivförslag om balans mellan arbeta och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, (2017) 253 EU-frågor på det migrationspolitiska området Statssekreterare , , återrapporterade från möten den 4–och den 11–samt från det informella mötet för rättsliga och inrikes frågor den 12–. Revidering av EU:s VIS förordning Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag till reviderad VIS förordning, COM(2018) 302 och regeringens faktapromemoria 2017/18:FPM113. Regeringens preliminära ståndpunkt angiven i faktapromemorian var: Regeringen välkomnar förslaget till reviderad VIS-förordning och delar kommissionens bedömning av behovet av en revidering av förordningen. Förslaget förbättrar möjligheterna att hantera nya migrations- och säkerhetsutmaningar samt att skydda EU:s yttre gräns. Det bidrar också till en förenklad hantering av viseringsansökningar. Det är av säkerhetsskäl välkommet att viseringsansökningar automatiskt kan kontrolleras mot andra relevanta EU-databaser. Det bidrar även till att förenkla hanteringen av viseringsansökningarna. Regeringen stödjer att det i VIS-databasen förs in kopior av de viseringssökandes resehandlingar samt information om långtidsviseringar och uppehållstillstånd. Regeringen anser att det är nödvändigt att åldersgränsen för upptagande av fingeravtryck från barn sänks. Förslaget kan bidra till att ge barn bättre skydd mot bl.a. människohandel, som barnets bästa sätts i centrum. Regeringen anser också att det är viktigt att brottsbekämpande myndigheter och Europol får en förenklad tillgång till VIS för att upptäcka, förhindra eller utreda terrorbrott eller andra allvarliga brott, på strikta villkor och enligt . Integritetsfrågor och hög informationssäkerhet med ett starkt dataskydd är av central betydelse för regeringen i de kommande förhandlingarna. Eventuella utgifter på statens budget ska hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Eventuella utgifter på EU-budgeten ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Den svenska positionen i förhandlingarna är att EU-budgetens totala storlek behöver minska till följd av att en medlemsstat lämnar unionen. Om förslaget leder till ökade kostnader för statsbudgeten ska finansiering ske i linje med de principer om neutralitet för statens budget som beslutat om (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), vilka bl.a. innebär att andel av merkostnaden ska finansieras på berört utgiftsområde. Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet för regeringens redovisade ståndpunkt. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Den svenska ståndpunkten bör vara att regeringen motsätter sig förslaget på grund av dess interoperabilitet, som är ytterst långtgående och är mer av ett politiskt vägval än en teknisk justering. Interoperabiliteten öppnar upp för datasökningar som åsidosätter tidigare principer kring proportionalitet och datasäkerhet, syfte med insamlad data samt integritetsskydd. Åldersgränsen för att ta fingeravtryck på barn bör inte heller sänkas. Denna punkt förklarades justerad. Reviderad förordning om ett europeiskt nätverk av sambandsmän för invandring Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag till reviderad förordning om ett europeiskt nätverk av sambandsmän för invandring, COM(2018) 303 och regeringens faktapromemoria 2017/18:FPM111. Regeringens preliminära ståndpunkt angiven i faktapromemorian var: Regeringen välkomnar och ställer sig bakom förslaget om en revidering av ILO-förordningen. Det är viktigt att sambandsmännen för invandring används strategiskt och effektivt. är det grundläggande att den medlemsstat, institution eller myndighet som sänder ut en sambandsman för invandring också är den som även fortsättningsvis främst fattar beslut kring sambandsmannens placering, uppdrag och arbetsbeskrivning. En viktig förutsättning för sambandsmännens arbete är att migranters grundläggande rättigheter, inklusive asylrätten, värnas. Eventuella utgifter på EU-budgeten ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Den svenska positionen i förhandlingarna är att EU-budgetens totala storlek behöver minska till följd av att en medlemsstat lämnar unionen. Om förslaget leder till ökade kostnader för statens budget ska finansiering ske i linje med de principer om neutralitet för statens budget som beslutat om (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), vilka bland annat innebär att andel av merkostnaden ska finansieras på berört utgiftsområde. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkt. Denna punkt förklarades justerad. Förordning om Asyl- och migrationsfonden Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag till förordning om inrättande av Asyl- och migrationsfonden, COM(2018) 471 och regeringens faktapromemoria 2017/18:FPM146. Regeringens preliminära ståndpunkt angiven i faktapromemorian var: Regeringens vägledande prioritering i förhandlingen om nästa fleråriga budgetram är en väsentligt minskad EU-budget när lämnar och en stabiliserad svensk EU-avgift. För ytterligare svenska ståndpunkter gällande förslaget till flerårig budgetram för EU 2021–2027, se faktapromemoria 2017/18:FPM99. Regeringen välkomnar förslaget till en förordning om inrättande av en asyl- och migrationsfond. Fondens syfte är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU och stödja den gemensamma asyl- och migrationspolitiken. Fonden bedöms därför ha ett europeiskt mervärde. Därtill stödjer fonden åtgärder, t.ex. vidarebosättning och omplacering av skyddsbehövande, samt frivillig återvandring och återintegrering, som är prioriterade av den . Fonden premierar vidare de medlemsstater som visar solidaritet inom migrationspolitiken och regeringen bedömer därför att fonden inom ramen för regeringens budgetrestriktiva hållning, bör prioriteras i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. För att uppnå regeringens vägledande prioritering om en minskad EU-budget när lämnar avser regeringen dock ifrågasätta storleksordningen på den ökning av finansieringen till Asyl- och migrationsfonden som föreslagits av kommissionen. En närmare analys av hela förslaget behöver göras innan regeringen kan ta ställning till förslagets enskilda delar. Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet för regeringens redovisade ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Då fondens huvudsakliga uppgift är att samla ihop stora belopp från medlemsländerna för att senare betala ut dem igen måste behovet av fonden starkt ifrågasättas. Det är orimligt att länder som upprätthåller en fungerande migrationspolitik ska tvingas att betala för länder som inte gör det. Övervakningen och försvaret av EU:s yttre gränser är visserligen ett viktigt ändamål. Det är emellertid orimligt att EU:s budget ska öka så kraftigt, som stora resurser ska gå till att öka mottagningskapaciteten. Denna paragraf förklarades justerad. Ändrat förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens asylbyrå och om upphävande av förordning (EU) nr 439/2010 Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , . Underlaget utgjordes av kommissionens ändrade förslag till och rådets förordning om Europeiska Unionens asylmyndighet och om upphävandet av förordning (EU) nr 439/2010, COM(2018) 633 och en överläggningspromemoria upprättad av . Regeringens ståndpunkt angiven i promemorian var: Regeringen välkomnar kommissionens förslag. EASO:s kapacitet måste stärkas och mandatet behöver därför ses över. Det praktiska samarbetet på asylområdet måste överlag förbättras inom EU. Det är centralt att medlemsstaterna på ett korrekt sätt genomför antagen lagstiftning och det är därför viktigt att den nya myndigheten fokuserar på sin huvuduppgift, dvs. att främja ett enhetligt genomförande av genom ett utökat operativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna. Ett gemensamt asylsystem förutsätter ett fungerande verktyg för att säkerställa att alla länder följer sina åtaganden. Det är viktigt att den nya myndighetens uppgifter inte duplicerar det arbete som görs av t.ex. UNHCR och (). Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Eventuella utgifter för EU-budgeten i nuvarande fleråriga budgetram (2019–2020) ska hanteras genom omprioritering inom befintliga ramar och utgifter ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Det är positivt att kommissionen ser över möjligheterna för medlemsstaterna att få ytterligare stöd i vissa angivna situationer. Det är dock viktigt att hitta den rätta balansen mellan myndighetens utökade mandat och nationell suveränitet. Ett utökat mandat får inte medföra att medlemsstaterna i en normalsituation kan undandra sig att ta fullt ansvar för sin nationella asylprocess. Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet för regeringens redovisade ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Ansvaret för att genomföra den nationella migrationspolitiken ska helt och hållet åvila respektive medlemsstat. Det finns inget mervärde i att till stora kostnader grunda en ny supranationell myndighet som ska utföra sådant som medlemsstaterna redan utför. Frågan måste också ställas om migrationstjänstemän från olika medlemsstater överhuvudtaget kan bistå andra medlemsstater på ett meningsfullt sätt i så nationella frågor. Om den föreslagna asylbyråns tjänstemän saknar rätt att fatta beslut i migrationsärenden försvinner själva poängen med dem. Om de å andra sidan får fatta beslut riskerar de att ersätta nationella migrationsmyndigheter. Detta medför att den nationella suveräniteten kränks, men också att medlemsstater kan undandra sig ansvaret för genomförandet av den egna nationella migrationspolitiken. Denna punkt förklarades justerad. Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag till revidering av återvändandedirektivet, COM(2018) 634, regeringens faktapromemoria 2018/19:FPM4 och en överläggningspromemoria upprättad av . Regeringens ståndpunkt angiven i överläggningspromemorian var: En väl fungerande ordning för återvändande är viktig för ett gemensamt europeiskt migrationssystem. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Regeringen ställer sig därför bakom utökade ansträngningar för att verkställa återvändandebeslut, inklusive syftet med revideringen av återvändandedirektivet. Den övergripande målsättningen för regeringen är att få till stånd en ändamålsenlig ordning som ger ansvariga myndigheter goda förutsättningar att effektivt verkställa återvändandebeslut. En sådan ordning ska även säkerställa att detta sker på ett rättssäkert och värdigt sätt med bibehållen respekt för grundläggande rättigheter, inklusive asylrätten, och principen om non-refoulement. Det är bra att den starka kopplingen mellan EU:s asyl- och återvändandesystem tydliggörs i regelverket och det är viktigt att bestämmelserna är utformade i överensstämmelse med övriga rättsakter på asyl- och migrationsområdet. Ett visst utrymme behövs för att beakta den specifika situationen i olika medlemsstater. Regeringen anser när det gäller särskilda gränsförfaranden för återvändande att omfattningen och utformningen av tillämpningen behöver kunna anpassas till medlemsstaternas olika förutsättningar, och inte medföra oproportionerliga utgifter för medlemsstaterna eller EU. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget måste hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Eventuella utgifter för EU-budgeten i nuvarande fleråriga budgetram (2019–2020) ska hanteras genom omprioritering inom befintliga ramar och utgifter ska hanteras som en integrerad del av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Regeringen kommer fortsätta att analysera förslaget i alla dess delar. Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet för regeringens redovisade ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Vi välkomnar kommissionens förslag till revidering av återvändandedirektivet, och menar att regeringen i högre grad bör ställa sig positiv till förslaget i dess helhet. Regeringen bör särskilt välkomna förslaget om särskilt gränsförfarande, som i kommissionens beskrivning kan ”effektivisera återvändandeförfarandet och stärka dess koppling till avslutandet av asylförfaranden”. Vidare bör regeringen särskilt välkomna och verka för utökade möjligheter till längre förvarshållande i väntan på en möjlig avvisning eller utvisning. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Den svenska ståndpunkten bör vara att regeringen motsätter sig kommissionens föreslagna ändringar i de delar som rör gränsförfaranden eftersom dessa riskerar att åsidosätta asylrätten och utöka möjligheterna till samt längden på förvar på ett sätt som varken är proportionellt eller rimligt. Denna paragraf förklarades justerad. EU-frågor på det migrationspolitiska området Statssekreterare , m.fl., informerade utskottet om reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet, kommissionens meddelande om bättre lagliga migrationsvägar till , COM(2018) 635. Vidare gavs en kortare information om partnerskapsramen mellan och EU och den externa aspekten av migration. Utskottet beslutade att begära information om regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan i följande lagstiftningsförslag: – Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen, COM(2018) 719 – Ändrat förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens asylbyrå och om upphävande av förordning (EU) nr 439/2010 Europeiska kommissionens bidrag till stats- och regeringschefernas informella möte i den 19–, COM(2018) 633. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . § 1–2 (M), ordf. (S), vice ordf. Nooshi Dadgostar (V) Kadir Kasirga (S) i (SD) Kopparklint (M) Ciczie Weidby (V) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande