uverkber · H5A1ubuverk · 2018-01-01 00:00:00 — (UbU) bereder ärenden om skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet högre utbildning, forskning och rymdfrågor anslag inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. Under /18 hade utbildningsutskottet följande sammansättning: (S), ordförande, t.o.m. (S), ledamot fr.o.m. t.o.m. , ordförande fr.o.m. (M) (M), t.o.m. i (C) (M), fr.o.m. (L), vice ordförande (M), t.o.m. (-), fr.o.m. (SD), fr.o.m. t.o.m. och fr.o.m. t.o.m. (SD), t.o.m. (MP), fr.o.m. t.o.m. Per Lodenius (C) (S), t.o.m. (KD), t.o.m. Utskottet biträddes av ett kansli bestående av , föredragande, tjl. , föredragande, tjl. , föredragande fr.o.m. t.o.m. Under /18 lämnade utbildningsutskottet 33 betänkanden och 9 yttranden till andra utskott. Utöver 17 propositioner och 4 skrivelser från regeringen behandlade utskottet även 1 redogörelse från , 2 redogörelser från styrelsen för Stiftelsen och sammanlagt ca 925 motionsyrkanden. Utskottet anordnade en öppen utfrågning och ett seminarium. Utskottet genomförde två studiebesök i och tog emot elva besök och uppvaktningar i utskottet, varav fyra var parlamentarikerdelegationer. Vid nio tillfällen överlade utskottet med regeringen om EU-frågor, och vid fem tillfällen fick utskottet information om EU-frågor av regeringen. Under publicerade utskottet en uppföljningsrapport i . Under /18 höll utskottet 40 sammanträden. Sammanträdestiden omfattade och . Ärenden som behandlades av utskottet Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (UbU1) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2017/18:1 utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med förslag till anslag m.m. och 115 motionsyrkanden som rörde statens budget. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och avstyrkte motionsyrkandena. De tillstyrkta förslagen innebar att ca anvisades till 104 anslag inom utgiftsområdet . Utskottet följde också upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen i olika avseenden. Utskottet gjorde vidare en uppföljning av vissa riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet. Utgiftsområde 15 Studiestöd (UbU2) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2017/18:1 utgiftsområde 15 med förslag till anslag m.m., förslag till ändring i studiestödslagen och 16 motionsyrkanden som rörde statens budget. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och avstyrkte motionsyrkandena. De tillstyrkta förslagen innebar att ca anvisades till nio anslag inom utgiftsområdet . Lagförslaget innebar att studiemedlens totalbelopp höjdes med vid heltidsstudier, vilket motsvarar per studiemånad, genom en höjning av bidragsdelen och att studiebidraget inom studiehjälpen höjdes med . Lagändringen föreslogs träda i kraft , men de nya nivåerna skulle tillämpas på studiebidrag som lämnas för tid fr.o.m. . Utskottet följde även upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun (UbU3) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:190 Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. Utskottet tillstyrkte propositionens lagändring som innebär att det i skollagen förtydligas att en elev har rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. Rätten att fullfölja utbildningen avser såväl ett påbörjat introduktionsprogram som ett annat introduktionsprogram enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan. Lagändringen innebär vidare att eleven under vissa förutsättningar ska ha rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan. Därutöver innebär lagändringen att om en elev har medgett att huvudmannens utbildningsplan ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Lagändringen föreslogs träda i kraft . Fortsatt giltighet av lagen om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa (UbU4) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:204 Fortsatt giltighet av lagen om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa. Utskottet tillstyrkte den lagändring som innebär att lagen ska fortsätta att gälla t.o.m. till dess att ny lagstiftning kan ersätta den tillfälliga lagen. Nationella prov – rättvisa, likvärdiga och digitala (UbU5) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala och 13 yrkanden i följdmotioner samt 6 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte proposi-tionen och avstyrkte motionerna. De lagändringar som utskottet tillstyrkte handlade i huvudsak om nationella prov och bedömningsstöd. En elevs resultat på ett nationellt prov ska särskilt beaktas vid betygsättning i ett ämne eller en kurs som det ges nationella prov i, om det inte finns särskilda skäl för annat. Bedömningsstöd ska benämnas nationella bedömningsstöd, och stödens roll förtydligas. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Politisk information i skolan (UbU6) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:17 Politisk informa-tion i skolan, tre yrkanden i följdmotioner och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte propositionen och avstyrkte motionsyrkandena. Den lagändring som utskottet tillstyrkte innebär att det är rektorn som beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet begränsas till samtliga partier som är representerade antingen i , i en vald församling i en eller flera kommuner eller i . Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval, om urvalet görs på en annan objektiv grund. Om ett begränsat antal politiska partier har bjudits in till en skola behöver inte andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier. Lagändringen föreslogs träda i kraft . Skolstart (UbU7) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:9 Skolstart , tre yrkanden i följdmotioner samt tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte propositionen och avstyrkte mo-tionsyrkandena. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebär bl.a. att skolplikten för barn som är bosatta i ska inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten i förlängs därmed med och blir i regel tioårig. Skolplikten ska normalt börja fullgöras i förskoleklassen, som blir en obligatorisk skolform inom skolväsendet. Därefter ska skolplikten fullgöras i , om inte barnet ska tas emot i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Lagändringarna föreslogs träda i kraft och ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . Stadgar för (UbU8) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /17:RJ2 Redogörelse för beslut om ändring av stadgarna för Stiftelsen . I ärendet har Stiftelsen begärt att ska fastställa de ändringar i stiftelsens stadgar som styrelsen för Stiftelsen beslutat. Utskottet föreslog att skulle fastställa de ändringar i Stiftelsen stadgar som styrelsen för stiftelsen beslutat och lägga redogörelse /17:RJ2 till handlingarna. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv (UbU9) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv, sju yrkanden i följdmotioner samt ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte proposi-tionen och avstyrkte motionsyrkandena. Den lagändring som utskottet tillstyrkte innebär att en huvudman för en grundskola eller specialskola ska ansvara för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst för alla elever i fr.o.m. årskurs 8 och i specialskolan fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Utskottet tillstyrkte även ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Vidare tillstyrkte utskottet att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser (UbU10) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser och fyra yrkanden i följdmotioner. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebär att det införs bestämmelser i skollagen om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Syftet med garantin är att en elev som är i behov av stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . I betänkandet föreslogs två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden bl.a. om bestämmelser om särskilt stöd och om resultatet av införandet av garantin för tidiga stödinsatser. Regeringen bör göra en översyn och analys av den lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och av skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen, där särskilt brister i de lägsta årskurserna ska belysas, samt ge Skolinspektionen ett uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av effekterna av att införa den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser. Utskottet föreslog att skulle avslå en motion om avslag på propositionen. Studiestöd (UbU11) I betänkandet behandlade utskottet 60 motionsyrkanden om studiestödet från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionerna rör bl.a. frågor om fribeloppet, villkoren för studiemedel, studielån till körkortsutbildning, avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden med hänvisning i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. En ny organisation för etikprövning av forskning som avser människor (UbU12) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:45 En ny organisation för etikprövning av forskning som avser människor och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i lagen om etikprövning av forskning som avser människor och till lag om ändring i lagen om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebär att de sex regionala etikprövningsnämnderna ska avvecklas och att etikprövning av forskning som avser människor i stället ska hanteras av en ny myndighet, . ska delas in i verksamhetsregioner. Prövningen av ärenden om etikprövning ska göras inom avdelningar som består av en ordförande, tio ledamöter med vetenskaplig kompetens och fem ledamöter som företräder allmänna intressen. Regeringen ska utse ordförandena och deras ersättare. Övriga ledamöter och ersättare ska utses av den nya myndigheten. Vidare tillstyrkte utskottet följdändringar i lagen om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Förskolan (UbU13) I betänkandet behandlade utskottet 56 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden /18. Motionerna tar upp frågor om bl.a. förskolans inriktning och kvalitet, tillsyn, deltagandet i förskola, barnomsorg på obekväm arbetstid samt annan pedagogisk verksamhet. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden om förskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Gymnasieskolan (UbU14) I betänkandet behandlade utskottet 51 motionsyrkanden om gymnasieskolan från allmänna motionstiden /18. Motionerna tar upp frågor om bl.a. dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan, gymnasial yrkes- och lärlingsutbildning, nya inslag på de nationella programmen, behörighetskrav till gymnasieskolan, introduktionsprogram, rektorers befogenheter att stänga av elever och gymnasieskolors informationsansvar när det gäller myndiga elever. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående beredningsarbeten och vidtagna åtgärder. Vuxenutbildning (UbU15) I betänkandet behandlade utskottet 76 motionsyrkanden om vuxenutbildningen från allmänna motionstiden /18. Motionerna tar upp frågor om den kommunala vuxenutbildningen, däribland svenska för invandrare (sfi). Vidare tar motionerna upp frågor om bl.a. yrkesvux och samt natio-nell reglering i fråga om undersköterskor. Utskottet avstyrkte samtliga mo-tionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående beredning och vidtagna åtgärder. Högskolan (UbU16) I betänkandet behandlade utskottet ca 310 motionsyrkanden om högskolan från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionerna tar upp bl.a. mål, kvalitetsutvärdering, högskolelandskapet, resursfördelningssystem, ledningsfrågor, alternativa utbildningsformer, vissa lärosätesfrågor, utbildningsutbud vid särskilda lärosäten, internationella frågor, rekrytering, tillträde, validering, komplettering, vägar till läraryrket, lärarutbildningar, hälso- och sjukvårdsutbildningar, vissa andra utbildningar, studentfrågor, genomströmning i utbildningar samt utbildningars arbetslivsanknytning. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Forskning (UbU17) I betänkandet behandlade utskottet ca 70 motionsyrkanden om forskning från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionerna tar upp frågor om bl.a. mål för forskningspolitiken, forskningsfinansiering, villkor för doktorander och forskare, särskilda forskningssatsningar, riktad fördelning av forskningsanslag, forskningsinfrastruktur och innovationer. Utskottet tillstyrkte ett motionsyrkande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Utskottet avstyrkte övriga motionsyrkanden främst med hänvisning till gällande rätt, pågående arbeten och planerade åtgärder. Övergripande skolfrågor (UbU18) I betänkandet behandlade utskottet 82 motionsyrkanden om övergripande skolfrågor i skolväsendet från allmänna motionstiden /18. Motionerna rör bl.a. frågor om åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Lärare och elever () I betänkandet behandlade utskottet 133 motionsyrkanden om lärare och elever från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet föreslog med stöd av sin initiativrätt två tillkännagivanden till regeringen. Regeringen ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän. Vidare ska regeringen ta fram kunskapsunderlag och göra en konsekvensanalys av användandet av kvalificerade lärare med utländsk lärarutbildning utan lärarlegitimation för viss undervisning i skolan. Utskottet avstyrkte därutöver samtliga motionsyrkanden. Grundläggande om utbildningen (UbU20) I betänkandet behandlade utskottet 104 motionsyrkanden om grundläggande utbildningsfrågor inom skolväsendet från allmänna motionstiden /18. Motionerna rör bl.a. frågor om skolans värdegrund, jämställdhet och könsuppdelad undervisning, konfessionella inslag i skolan, kränkande behandling, vissa undervisningsämnen och kunskapsområden, entreprenörskap i skolan samt bedömning. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga mo-tionsyrkanden om grundläggande utbildningsfrågor inom skolväsendet, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Samisk utbildning (UbU21) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:68 om samisk utbildning samt ett yrkande i en följdmotion. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av Riksrevi-sionens granskningsrapport utbildning – dags för en omstart (RiR 2017:15). har i rapporten granskat statens insatser inom samisk utbildning med Sameskolstyrelsen som ansvarig myndighet. I regeringens skrivelse behandlas också ett tillkännagivande från om ett nationellt digitalt lärarlyft. Utskottet instämde i regeringens bedömning av de åtgärder som behöver vidtas med anledning av granskningsrapporten och föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och avslå motionsyrkandet. Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet (UbU22) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:84 om karriärstegsreformen och lärarlönelyftet. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning (RiR 2017:18). har i rapporten granskat de statliga lärarlönesatsningarna karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. Utskottet instämde i regeringens bedömning av de åtgärder som behöver vidtas med anledning av granskningsrapporten och föreslog därmed att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och avslå samtliga motionsyrkanden. En gymnasieutbildning för alla (UbU23) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla och tio yrkanden i tre följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringar i skollagen med undantag för de föreslagna bestämmelserna om ett undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program. Utskottet tillstyrkte därmed två motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avstyrktes. De lagändringar som utskottet tillstyrkte syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Förslagen innebär bl.a. att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i sin helhet. Detta gäller alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Vid övergångar mellan skolformer, eller inom en skolform, ska sådan information lämnas som behövs för att underlätta elevens övergång. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en som följer elevens kunskapsutveckling och studiesituation och som ska uppmärksamma om eleven behöver stöd. Rektorn ska ges ett förtydligat ansvar att utreda upprepad eller längre frånvaro, och kommunernas ansvar för hur ungdomar är sysselsatta (kommunernas aktivitetsansvar) ska justeras för att bli mer träffsäkert. Lagändringarna syftar vidare till att strukturen och kvaliteten på introduk-tionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid, och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val. Delar av lagstiftningspaketet föreslogs träda i kraft och andra delar . Stiftelsen verksamhet och årsredovisning (UbU24) I betänkandet behandlade utskottet styrelsen för Stiftelsen () berättelse över fondens verksamhet och förvaltning (2017/18:RJ1) och redogörelse om revisionsberättelsen över fondens årsredovisning (2017/18:RR3). Enligt uppfattning ger stiftelsens årsredovisning tillsammans med förvaltningsberättelsen och övrig information en rättvisande bild av verksamheten. har också granskat styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning för . Enligt uppfattning har varken styrelsen eller den verkställande direktören handlat i strid med stiftelselagen eller årsredovisningslagen. Det är däremot uppfattning att styrelseledamot eller den verkställande direktören inte har följt stiftelseförordnandet (dvs. stiftelsens stadgar). Som grund för detta uttalande anför att arvoden till styrelseledamöter har utbetalats utan stöd av lagen om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen), varför stiftelsen inte har följt 5 § i stiftelseförordnandet. Detta förhållande gäller enbart för de utbetalningar som gjorts före då ändrades. Utskottet föreslog att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande (UbU25) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. Utskottet tillstyrkte propositionen och avstyrkte motionerna. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag att häva s.k. riksdagsbindningar om behörighet och urval till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Vidare ställde sig utskottet bakom regeringens förslag om de övergripande ramarna för regleringen av grundläggande och särskild behörighet och urval till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. De övergripande ramar för tillträde till högskoleutbildning som utskottet tillstyrkte innebär att det för grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå ska krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig sådan utbildning. De krav på särskild behörighet som ställs ska liksom vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Vid urval ska urvalsgrunderna liksom vara betyg, resultat från högskoleprovet och urvalsgrunder som högskolan bestämmer. Som huvudregel ska liksom minst en tredjedel av platserna fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av urvalsgrunder som har bestämts av högskolan. Utskottet ställde sig också bakom regeringens förslag om en rättelse i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Lagändringen föreslogs träda i kraft . Kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU-förordningen om kliniska läkemedelsprövningar (UbU26) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2017/18:193 Kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU-förordningen om kliniska läkemedelsprövningar samt ett yrkande i en följdmotion. Utskottet tillstyrkte propositionen och avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU:s förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel. Utskottet ställde sig även bakom regeringens förslag till lag om ändring i lagen om etikprövning av forskning som avser människor och till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. De lagändringar som utskottet tillstyrkte innebär att , som inrättas , ska utföra den etiska granskningen av ansökningar om tillstånd till klinisk läkemedelsprövning. Den etiska granskningen ska utgå från samma bestämmelser som vid etikprövning av forskning och redovisas i ett yttrande, som ska beslutas av och lämnas till . Yttrandet ska innehålla en bedömning av om en ansökan om tillstånd att utföra klinisk läkemedelsprövning ska beviljas, beviljas på vissa villkor eller avslås. Beslutet om yttrande till ska inte få överklagas.