uprotokoll · H5A1AU35p · 2018-05-15 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2017/18:35 Utskottet justerade protokoll 2017/18:34. Utskottet behandlade fråga om yttrande till finansutskottet över proposition 2017/18:99 och motion. Utskottet beslutade att inte yttra sig. SD-ledamöterna reserverade sig mot utskottets beslut och ansåg att utskottet skulle yttra sig. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet behandlade fråga om yttrande till över proposition 2017/18:100 och motioner. Utskottet beslutade att inte yttra sig. SD-ledamöterna reserverade sig mot utskottets beslut och ansåg att utskottet skulle yttra sig. Denna paragraf förklarades justerad. Årsredovisning för staten 2017 Utskottet behandlade fråga om yttrande till finansutskottet över skrivelse 2017/18:101. Utskottet beslutade att inte yttra sig. Denna paragraf förklarades justerad. Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd Utskottet behandlade fråga om yttrande till finansutskottet över proposition 2017/18:252 och motioner. Utskottet beslutade att inte yttra sig. SD-ledamöterna reserverade sig mot utskottets beslut och ansåg att utskottet skulle yttra sig. Denna paragraf förklarades justerad. Kanslichefen anmälde en inkommen skrivelse (dnr 1870-2017/18). Kansliet informerade dels om EU-hänt 2017/18 nr 6, dels om utkast till rådsslutsatser om revisionsrättens rapport om fri rörlighet (Dok.nr 8529/18). Utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete Utskottet överlade med statsrådet , , om utkast till rådsslutssatser om framtidens arbete (Dok.nr 7567/18). Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria (dnr 1905-2017/2018). Se bilaga 2. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian. Överläggningen föranledde statsrådet att göra följande tillägg till regeringens ståndpunkt: Regeringen vill också framhålla behovet av att underlätta framväxten för nya jobb som möjliggörs genom digitalisering. SD-ledamöterna anmälde en avvikande mening. Se bilaga 3. Vid överläggningen närvarade även tjänstemän från samt från . Utskottet beslutade att sammanträda och trots pågående arbetsplenum i kammaren. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . till protokoll 2017/18:35 § 1–5 § 6–9 (S), ordf. (M), vice ordf. i (S) Serkan Köse (S) Boriana (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O= ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggningspromemoria om utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete Liksom föregående ordförande i rådet uppmärksammar frågor om digitalisering och framtidens arbete. Ordförande i rådet anordnade bl.a. en högnivåkonferens den 21–på temat framtidens arbete i ett livscykelperspektiv och frågan diskuterades vid ett informellt möte i den 22–. Mot bakgrund av dessa diskussioner har ordförande utarbetat ett utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete. I utkastet till slutsatser framhålls att teknologisk utveckling, digitalisering, globalisering, demografiska förändringar framskridit i snabb takt, vilket får påverkan på samhället i stort och på olika delar av arbetsmarknaden. I utkastet till rådsslutsatser nämns särskilt påverkan på arbetsmarknad, övergångar och sysselsättning nya sätt att organisera arbetet och arbetsvillkor Rådsslutsatserna riktar sig till medlemsstaterna, Europeiska kommissionen samt expertkommittéerna och skydd. Medlemsstaterna uppmanas bl.a. att anpassa sina utbildningssystem efter utvecklingen på arbetsmarknaden, vidareutveckla verktyg för att förutspå arbetsmarknadens behov och vidareutveckla flexibla former för vidareutbildning och livslångt lärande. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas bl.a. att bekämpa könssegregation på arbetsmarknaden, ta hänsyn till nya former av arbete när arbetsrättsliga regelverk uppdateras samt att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna vad gäller ömsesidigt lärande kopplat till framtidens arbete. och skydd uppmanas att följa konsekvenser för arbetsmarknaden av ökad robotisering och automatisering samt följa tillräckligheten i sociala trygghetssystem som en följd av demografiska förändringar och förändringar i arbetslivet. Regeringen välkomnar ordförandeskapets ambition att utarbeta rådsslutsatser i syfte att uppmärksamma behovet av att ta sig an frågor som rör framtidens arbete. Det är en generell utgångspunkt för regeringen att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande sysselsättnings-, social- och utbildningspolitiken samt den ekonomiska politiken, inklusive den på skatteområdet, fortsatt respekteras. De åtgärder som genomförs måste anpassas till nationella förhållanden och den roll som arbetsmarknadens parter har på svensk arbetsmarknad. Regeringen bedömer att utkastet till rådsslutsatser belyser behovet av goda arbetsvillkor, väl fungerande arbetsmarknadspolitik samt satsningar på utbildning, livslångt lärande och omställning för att beakta förändringar på arbetsmarknaden. Regeringen anser att arbetsmarknadens parters roll i att bidra till lösningar på de utmaningar som följer av arbetslivets omställning tydligare kan lyftas fram i utkastet till rådsslutsatser. Regeringen vill också framhålla betydelsen av insatser som syftar till att bättre ta tillvara nyanländas kompetens och kunskap för att underlätta etablering på arbetsmarknaden, minska rekryteringsproblemen och bidra till att komma tillrätta med de demografiska utmaningarna. På framtidens arbetsmarknad behöver förutsättningar skapas för ett högt arbetskraftsdeltagande bland såväl kvinnor som män och för att skapa lika möjligheter för kvinnor och män på arbetsmarknaden. Regeringen välkomnar att insatser för att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden lyfts fram i utkastet till slutsatser. Regeringen anser att det kan förtydligas i utkastet att det är viktigt både vad gäller kvinnodominerade och mansdominerade sektorer. Det är viktigt att nya möjligheter till flexibelt arbete inte innebär ytterligare förväntningar på att kvinnors ska axla dubbelt ansvar för hem och arbete, utan snarare uppmuntrar kvinnor och män att dela lika på det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete Avvikande mening (SD) Rådsslutsatserna riktar sig till medlemsstaterna, kommissionen och arbetsmarknadens parter. Fokus ligger på att säkerställa goda arbetsvillkor när arbetsmarknaden förändras snabbt (globalisering, digitalisering etc). ståndpunkt är att detta är en nationell angelägenhet därför att utvecklingen ser väldigt olika ut i olika länder, gemensamma rådslutser är ej tillämpliga. Det är rakt igenom en nationell angelägenhet att bevaka och hålla ordning på landets arbetsmarknad. delar regeringens ståndpunkt i frågan om att det är av största vikt av att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande sysselsättnings-, social- och utbildningspolitiken samt den ekonomiska politiken, inklusive den på skatteområdet fortsatt måste respekteras. Regeringen lyfter fram att det behövs förändringar för att bryta det könssegregerade arbetskraftsdeltagandet på arbetsmarknaden. vänder sig mot detta. Vi ska ha lika möjligheter, men vi ska inte styra enskilda personers val av arbetsbransch. Återigen landar i att detta tydligt och klart är en nationell angelägenhet att i egen takt skapa förutsättningar och möjligheter i varje land. Regeringen vill framhålla betydelsen av insatser till nyanlända för att dessa ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. är av uppfattningen att vi absolut inte ska ha någon migrations- och integrationspolitik på EU-nivå. Medlemsstaterna och dess invånare ska själva bestämma hur migrations- och integrationspolitiken ska se ut i deras respektive länder.