uverkber · H5A1fiuverk · 2018-01-01 00:00:00 — (FiU) bereder ärenden om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt ärenden som rör verksamhet. Till utskottets uppgifter hör också att sammanställa statens budget och bereda ärenden om utgiftstak och ramar för utgiftsområden 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 25 Allmänna bidrag till kommuner 27 Avgiften till Europeiska unionen granskning och beräkning av statens inkomster kredit- och fondväsendet och det affärsmässiga försäkringsväsendet statlig redovisning, revision och rationalisering samt andra förvaltnings-ekonomiska ärenden i den utsträckning ärendena inte hör till Under /18 hade finansutskottet följande sammansättning: (S), ordförande (M), vice ordförande, t.o.m. (M), vice ordförande, fr.o.m. (S) fr.o.m. (M) t.o.m. (M) fr.o.m. (S), avliden (M) t.o.m. (M) fr.o.m. Per Åsling (C) Utskottet biträddes av ett kansli bestående av Hans Hegeland, utskottsråd Under /18 höll utskottet 55 sammanträden. Den sammanlagda sammanträdestiden uppgick och . Debattiden i kammaren för finansutskottets betänkanden var sammanlagt och . Antal ärenden, förslag till beslut m.m. I enlighet med den beslutsordning som fastställt för sin behandling av den statliga budgeten lade finansutskottet fram förslag till ramar för utgiftsområden och en beräkning av statsbudgetens inkomster i sitt s.k. rambetänkande med anledning av regeringens budgetproposition (bet. 2017/18:FiU1). När behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramarna för de 27 utgiftsområden som budgeten indelats i, är dessa utgiftsramar styrande för fortsatta beredning av budgeten. behandlade finansutskottet förslagen i den ekonomiska vårpropositionen om riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken (bet. 2017/18:FiU20). Under behandlade utskottet 23 propositioner, 8 skrivelser från regeringen, 3 framställningar och 3 redogörelser från olika riksdagsorgan samt 384 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 51 betänkanden till kammaren och 4 yttranden till andra utskott. Statens budget 2018 – rambeslutet (FiU1) I betänkandet behandlade utskottet budgetpropositionen (2017/18:1) och 44 motioner. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt utgiftsramarna och beräkningen av statens inkomster i regeringens budgetproposition . Utskottet föreslog att skulle godkänna regeringens förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar , förslag till utgiftstak , 2019 och 2020 samt förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler m.m. som ligger till grund för inkomstberäkningen. Utskottet föreslog också att skulle godkänna regeringens förslag om en ny nivå på överskottsmålet, dvs. målet för den offentliga sektorns finansiella sparande. Den nya nivån ska fastställas till i snitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Ett riktmärke för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, dvs. hela den offentliga sektorns skuld, fastställs till av BNP. Utgifterna i regeringens förslag till budget uppgick till och de beräknade inkomsterna till . Det beräknades därmed bli ett överskott i statens budget på . Utskottet delade regeringens bedömning att de ekonomiska framgångarna ska komma alla, i hela landet, till del. Därför välkomnades att regeringen fortsätter att investera i jobb, skola och klimat och en politik som bidrar till en bättre fördelning. Utskottet välkomnade också förslagen om att höja barnbidraget, sänka skatten för pensionärer och höja taket i sjukförsäkringen. I betänkandet fanns tio reservationer (M, SD, C, L, KD). biföll utskottets förslag. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (FiU2) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:1 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte regeringens och förslag om anslag för utgiftsområde 2, på sammantaget ca . Utskottet tillstyrkte också lagförslag om ändrat avgiftsuttag för resolutionsreserven. Lagändringarna föreslogs träda i kraft , respektive . Även de förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen och begärt tillstyrktes, liksom regeringens förslag till investeringsplaner för och . Utskottet avstyrkte de alternativa budgetförslagen från , . Dessa partier deltog inte i anslagsbeslutet och redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter och om uppdrag till med hänvisning till redan pågående arbete. biföll utskottets förslag. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (FiU3) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:1 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och ca 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 25 på ca . Därmed avstyrkte utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. , deltog inte i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. biföll utskottets förslag. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (FiU4) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:1 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 26 på totalt ca . Utskottet avstyrkte en motion med förslag om högre anslag. , , och deltog inte i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisade i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. biföll utskottets förslag. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (FiU5) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:1 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen och tre yrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 27 på totalt ca . Utskottet tillstyrkte också regeringens förslag om bemyndigande för regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . , , och deltog inte i anslagsbeslutet. I betänkandet behandlade utskottet även tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 som rör EU:s fleråriga budgetram efter 2020. Utskottet avstyrkte yrkandena. och Liberalerna reserverade sig, och lämnade ett särskilt yttrande. biföll utskottets förslag. AP-fondernas verksamhet (FiU6) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2016/17:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet och åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsen redovisades resultatet av verksamheten i fonderna 2016. Dessutom redovisade regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga förvaltningsresultat, kostnadsutvecklingen i fonderna samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet, kontroll och regelefterlevnad. Utskottet konstaterade att fondernas förvaltning hade ett resultat på nästan 2016. Buffertkapitalet hade ökat med till . Buffertfonderna förde över för att täcka underskott i pensionssystemet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna. Utskottet konstaterade att de senaste årens trend med stigande förvaltningskostnader i fonderna hade brutits . Utskottet konstaterade dock också att skillnaden i kostnadsnivå mellan buffertfonderna fortfarande var stor. Utskottet behandlade dessutom motioner med förslag om bl.a. AP-fondernas placeringsregler, AP-fondernas arbete med hållbara investeringar och en ombildning av . Utskottet föreslog att skulle avslå motionerna. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (V). biföll utskottets förslag. Ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredjeland (FiU7) I utlåtandet behandlade utskottet förslag till ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredje land COM(2017) 331. Förslaget innehöll ändrade regler för tillsyn av de aktörer som är mellanhand mellan köpare och säljare i vissa finansiella transaktioner. Syftet med kommissionens förslag var att förstärka tillsynen av centrala motparter för att minska risker i handeln. Utskottet menade att kommissionens förslag stred mot subsidiaritetsprincipen, dvs. principen om att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt. Enligt förslaget skulle det bl.a. finnas krav på samtycke från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten () och relevanta centralbanker för vissa beslut. Förslaget tog inte tillräcklig hänsyn till de kontrollverktyg som redan finns och riskerade att skapa en ineffektiv tillsynsstruktur. Utskottet föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. biföll utskottets förslag. Utvecklingen inom den kommunala sektorn (FiU8) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn, två yrkanden i en följdmotion och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /16. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. I sitt ställningstagande framhöll utskottet att det kunde övervägas om det inte nu fanns skäl att utmönstra skrivelsen och ersätta den med en mer utvecklad resultatredovisning i budgetpropositionen. I övrigt föreslog utskottet att skulle avslå motionsyrkanden som handlade om kommunsektorns långsiktiga ekonomi, riktade statsbidrag och insyn i välfärden, främst med hänvisning till redan pågående arbete. I betänkandet fanns tre reservationer (M). biföll utskottets förslag. Riksrevisorernas årliga rapport (FiU9) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /17:RR5 Riksrevisorernas årliga rapport . Utskottet föreslog att redogörelsen skulle läggas till handlingarna. Utskottet ansåg att den årliga rapporten fyller en viktig funktion och ger förutsättningar för att diskutera de viktigaste iakttagelserna från revisionen . De generella slutsatser som riksrevisorerna drar och som baseras på mer specifika iakttagelser från den årliga revisionen av de statliga myndigheterna är värdefulla, eftersom den typen av rapportering inte presenteras för annat än i den årliga rapporten. Utskottet noterade att vissa iakttagelser som riksrevisorerna hade gjort tidigare och som utskottet då hade kommenterat återkom även detta år. förekommer brister och otydligheter i styrningen av avgiftsfinansierad verksamhet, och det är vanligt att myndigheter får undantag från det ekonomiadministrativa regelverket. Utskottet välkomnade att riksrevisorerna förbättrat strukturen i den årliga rapporten i enlighet med de önskemål utskottet framfört tidigare. biföll utskottets förslag. Statens budget (FiU10) I betänkandet sammanställde utskottet beslut om statens budget . fastställde utgiftsramarna för respektive utgiftsområde och godkände beräkningen av inkomsterna i statens budget i enlighet med finansutskottets förslag, som överensstämde med regeringens förslag. till beslutade hur anslagen skulle fördelas inom respektive utgiftsområde. Fackutskottens förslag till anslagsfördelning inom respektive utgiftsområde överensstämde med regeringens förslag. biföll utskottens förslag för samtliga utgiftsområden. Höständringsbudget (FiU11) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:2 Höständringsbudget och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringsbudget och avstyrkte motionen. Regeringen föreslog höjda ramar för 14 utgiftsområden, sänkt ram för ett utgiftsområde och anslagsförändringar inom ett utgiftsområde som innebar en oförändrad ram. Förslaget innebar att 21 anslag ökades och 2 anslag minskades. De föreslagna anslagsökningarna uppgick till och de föreslagna anslagsminskningarna till . Anslagsförändringarna medförde således att anvisade medel ökade med netto . Regeringen föreslog höjda beställningsbemyndiganden på totalt för sex anslag inom lika många utgiftsområden. Vidare föreslog regeringen bemyndiganden om medlemskap och medlemsavgifter till några internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I propositionen föreslogs också att skulle godkänna den föreslagna användningen av ett anslag inom utgiftsområde 21 Energi. I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag. om svenska myndigheters beredskap inför brexit-omröstningen (FiU12) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2016/17:168 om svenska myndigheters beredskap inför brexit-omröstningen. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. hade i rapporten beredskap inför Brexit-omröstningen (RiR 2016:33) redovisat sin bedömning av om de svenska myndigheter som har ansvar för att värna den finansiella stabiliteten hade förberett sig i rimlig omfattning inför den brittiska folkomröstningen om EU-medlemskapet 2016. övergripande slutsatser var att det hade gjorts förberedelser i rimlig omfattning och att krisberedskapen var god. Enligt fanns det potential att förbättra uppföljning och rutiner. I sin skrivelse instämde regeringen i huvudsak i iakttagelser. Inga motioner hade väckts med anledning av skrivelsen. biföll utskottets förslag. Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (FiU13) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2016/17:219 Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, en följdmotion och ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Förslaget i regeringens proposition innebar att ytterligare uppgifter skulle kunna behandlas i den s.k. finansmarknadsdatabasen. Det handlade om uppgifter om och ekonomiska förhållanden, allmänt tillgängliga uppgifter (t.ex. uppgifter om räntor och valutakurser), uppgifter från andra centralbanker eller Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) samt uppgifter om juridiska personers resultat- och balansräkningar. Lagbestämmelserna föreslogs träda i kraft . Utskottet behandlade också två motionsförslag om att borde få direktåtkomst till finansmarknadsdatabasen. Utskottet avstyrkte motionsförslagen. I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag. Förlängd övergångsperiod för understödsföreningar (FiU14) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:3 Förlängd övergångsperiod för understödsföreningar. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i propositionen om en förlängd övergångsperiod för understödsföreningar till utgången av . Lagen om understödsföreningar upphävdes i samband med att försäkringsrörelselagen infördes. Befintliga understödsföreningar gavs dock tillstånd att bedriva sin verksamhet enligt lag . Före övergångsperiodens slut skulle föreningarna antingen ansöka om tillstånd enligt försäkringsrörelselagen eller träda i likvidation. Övergångsperioden har därefter förlängts till utgången av 2017. Den i propositionen föreslagna förlängningen av övergångsperioden till utgången av föreslogs i avvaktan på en ny reglering för tjänstepensionsföretag. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Avgifter för prövningar enligt EU:s förordning om referensvärden (FiU15) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:4 Avgifter för prövning av ärenden enligt EU:s förordning om referensvärden. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i propositionen om avgifter för prövning av ärenden enligt EU:s förordning om referensvärden. Propositionen innehöll förslag till en ny lag med kompletterande bestämmelser till förordningen om referensvärden som krävdes för att EU-förordningen om referensvärden skulle kunna tillämpas i fr.o.m. . Regeringen föreslog att skulle vara behörig myndighet enligt förordningen och få ta ut avgifter för prövning av ansökningar, anmälningar och underrättelser. I den nya lagen fanns även bestämmelser om överklagande av beslut. I propositionen föreslogs också ändringar i lagen om värdepappersfonder, lagen om bank- och finansieringsrörelse och lagen om värdepappersmarknaden. Ändringarna avsåg endast hänvisningar till lagen om handel med finansiella instrument som av förbiseende inte hade ändrats i samband med att ändringar gjordes i den lagen 2015. Den nya lagen och ändringarna i lagen om bank- och finansieringsrörelse föreslogs träda i kraft . Ändringarna i lagen om värdepappersfonder och lagen om värdepappersmarknaden föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val (FiU16) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:5 Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i propositionen om bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val. Propositionen innehöll förslag till ändringar i bl.a. lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder), lagen om värdepappersmarknaden och lagen om värdepappersfonder. Syftet med ändringarna var att förbättra förutsättningarna för fondsparande i . Förslagen omfattade följande frågor: information om hållbarhetsaspekter i fondförvaltning, möjlighet för fondförvaltare att tillhandahålla investeringssparkonton, möjlighet att förena andelsklasser i fonder med villkor för distribution och valutasäkring samt ändrade kapitaltäckningsregler för fondbolag, förvaltare av alternativa investeringsfonder och värdepappersbolag. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet ansåg att skulle avslå yrkandet i följdmotionen. I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag. Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser (FiU17) I utlåtandet granskade utskottet ett diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser, COM(2017) 358. Utskottet föreslog att skulle lägga utskottets utlåtande till handlingarna. Diskussionsunderlaget var en del i en bredare diskussion om EU:s framtid. Utskottet såg sammanfattningsvis de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram som ett tillfälle till ytterligare modernisering av EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse borde vara vägledande i arbetet. EU-budgeten ska inte finansieras genom att EU får beskattningsrätt. I utlåtandet fanns en motivreservation (SD). biföll utskottets förslag. Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union (FiU18) I utlåtandet granskade utskottet kommissionens diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union, COM(2017) 291. Diskussionsunderlaget var en del i en bredare diskussion om EU:s framtid, som ska pågå fram till valen till 2019. I diskussionsunderlaget presenterades en rad åtgärder som på olika sätt syftade till att stärka den ekonomiska och monetära unionens funktionssätt. Underlaget byggde till stor del på ”De fem ordförandenas rapport” som presenterades . Åtgärderna handlade bl.a. om att höja motståndskraften i ekonomier genom starkare samordning och beslutsfattande på EU-nivå. väntades anta slutsatser om framtidsfrågorna . Utskottet gav stöd till den ståndpunkt som regeringen formulerade med anledning av diskussionsunderlaget. Utskottet ville särskilt betona vikten av att EU hålls samman och att frågor som rör hela EU skulle diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. Utskottet ansåg även att fokus borde vara att effektivt genomföra redan beslutade åtgärder snarare än att inrätta nya förfaranden och organ. Utskottet ville även lyfta fram betydelsen av nationellt ägarskap för den ekonomiska politiken och vikten av att politiken förankras demokratiskt. Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. I utlåtandet fanns en reservation (V) och ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag. Ytterligare verktyg för makrotillsyn (FiU19) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:22 Ytterligare verktyg för makrotillsyn och fyra yrkanden i en följdmotion. Utskottet tillstyrkte regeringens lagförslag som innebar att skulle ges ytterligare verktyg för makrotillsyn. Genom förslaget införs ett nytt krav på att kreditinstitut och sådana kreditgivare som driver verksamhet enligt bolånelagen ska driva sin verksamhet på ett sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden. Vidare ska amorteringskravet tillämpas också av sådana kreditgivare som driver verksamhet enligt bolånelagen. Slutligen infördes med förslaget en möjlighet att i erkänna krav som ställs upp i en offentlig reglering i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som motsvarar amorteringskravet eller kravet på att vissa företag ska driva sin verksamhet på ett sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet ansåg att borde avslå samtliga motionsyrkanden. I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag. Riktlinjer för den ekonomiska politiken (FiU20) I betänkandet behandlade utskottet ekonomiska vårproposition 2017/18:100 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tre skrivelser från regeringen med anledning av granskningsrapporter från effektivitetsrevision: tillämpningen av det finanspolitiska ramverket (skr. 2017/18:203), regeringens hantering av rekommendationer från EU, IMF och (skr. 2017/18:85) och regeringens medelfristiga makroprognoser (skr. 2017/18:37). I betänkandet behandlades också ca 20 yrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag på riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i den ekonomiska vårpropositionen. I betänkandet fanns fem reservationer (M, SD, C, L, KD). biföll utskottets förslag. Vårändringsbudget (FiU21) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget och två yrkanden i en följdmotion. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till vårändringsbudget , med den ändringen att vissa utgiftsramar och anslagsnivåer justerades med anledning av den extra ändringsbudget som då hade beslutat om. Förslagen i vårändringsbudgeten innebar att de anvisade medlen ökade med ca 2018. Utskottet tillstyrkte också regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och godkännanden av ändrad användning av anslag. De föreslagna ändringarna av beställningsbemyndiganden (som binder upp framtida anslag) uppgick till ca . På inkomstsidan av statens budget lämnades förslag som beräknades minska statens intäkter med . Utskottet tillstyrkte vidare de två lagförslag som lämnades i propositionen. Det ena lagförslaget innebar att det infördes särskilda uppskovsregler vid en betydande samhällsförflyttning (med anledning av flytten av m.m.). Det andra lagförslaget innebar vissa kompletterande ändringar av rättelsekaraktär i lagen om statligt stöd till politiska partier. Lagförslaget om uppskovsregler föreslogs träda i kraft och lagförslaget om statligt stöd till politiska partier respektive . I betänkandet fanns en reservation (SD) och ett särskilt yttrande (M, C, L, KD). biföll utskottets förslag. Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor (FiU22) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2017/18:52 Redovisning av verksamheten i och 2017 och ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen om verksamheten i () 2016 och 2017 till handlingarna. Institutionen har en central roll i det finansiella skyddsnätet, och utskottet delade regeringens syn att det är viktigt att värna ett starkt IMF med tillräckliga resurser för att främja global finansiell stabilitet. Vidare föreslog utskottet att skulle avslå samtliga behandlade motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlade bl.a. om makrotillsyn och frågor om hushållens skuldsättning, kontanthantering och betaltjänster, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, finansiell rådgivning, penningtvätt samt inkassoverksamhet.