uverkber · H5A1SkUverk · 2018-01-01 00:00:00 — ska enligt riksdagsordningen bereda ärenden om statliga och kommunala skatter samt ärenden om skatteförfarandet, folkbokföring och exekutionsväsendet. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution hör också till utskottets beredningsområde. Under /18 hade utskottet följande sammansättning: Per Åsling (C), ordförande (S), vice ordförande (M), (M), fr.o.m. 2017-10-13 (M), (M), fr.o.m. 2017-12-19 (S), (S), fr.o.m. 2017-09-22 Momodou Jallow (V) (V), (V) fr.o.m (S), fr.o.m. 2017-09-19 (V), fr.o.m. 2018-04-11 (S), fr.o.m. 2018-04-18 Utskottet biträddes av ett kansli bestående av , föredragande, fr.o.m. 2018-09-01 , föredragande, fr.o.m. 2017-09-25 , utskottshandläggare, fr.o.m. 2018-03-05 Under /18 höll utskottet 34 protokollförda sammanträden och behandlade då dels sin del av budgetpropositionen (bet. 2017/18: SkU1) om anslagen till , och m.m., dels ytterligare 17 propositioner och 3 skrivelser. Utskottet behandlade dessutom motionsyrkanden från den allmänna motionstiden samt yrkanden som väckts med anledning av propositioner och skrivelser, totalt ca 688 motionsyrkanden. Därutöver behandlade utskottet skattemotioner i samband med sina yttranden till finansutskottet över skattefrågorna i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition. Utskottet behandlade även 17 ärenden som avsåg subsidiaritetsprövningar. Sammanlagt lade utskottet fram 26 betänkanden och lämnade 12 yttranden till andra utskott. De behandlade propositionerna tillstyrktes genomgående av utskottet, i några fall med mindre justeringar. har ställt sig bakom utskottets förslag. De frågor som utskottet behandlade gällde bl.a. följande. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (SkU1) ur statens budget går till utgiftsområdet skatt, tull och exekution. Mest pengar får , . går till , och får . sa ja till regeringens förslag om hur pengarna inom utgiftsområdet skulle fördelas. beslutar om statens budget i två steg. Först beslutas om ramarna för de 27 utgiftsområdena i budgeten. Därefter bestämmer hur pengarna ska fördelas inom varje utgiftsområde. Vissa skattefrågor för ideella föreningar, registrerade trossamfund och kollektivavtalsstiftelser (SkU2) Ideella föreningar och trossamfund ska inte behöva betala skatt för inkomster som de får när de överlåter rättigheter. Det kan t.ex. vara när en förening låter ett företag använda föreningens klubbmärke i sin egen marknadsföring för att visa att de stöttar deras verksamhet. Dessutom förtydligas bestämmelserna för när kollektivavtalsstiftelser, t.ex. trygghetsstiftelser, ska betala skatt. sa ja till regeringens förslag, och lagändringen började gälla . Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall (SkU3) Reglerna om undantag för att betala moms när det gäller fartyg ändras. finns det inget krav på att fartyg måste framföras på öppna havet för att undantas från skattskyldigheten. Undantaget ska efter ändringen gälla för fartyg som används på öppna havet och som fraktar passagerare mot betalning, som används för handels-, industri-, eller fiskeriverksamhet och fartyg som används för sjöräddning, assistans eller kustfiske. Syftet med ändringen är att anpassa den svenska lagen till EU:s lagstiftning. sa ja till regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . Justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen (SkU4) Regeringen föreslog en justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen i inkomstskattelagen. Den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen innebär att delägare som är verksamma även i ett dotterbolag i en koncern ibland ska räknas som en enda delägare vid bedömningen av om moderbolaget är ett fåmansföretag. Den justering som gjorts innebär att man vid bedömningen även ska ta hänsyn till sådana delägare som är verksamma i andra företag som äger företaget eller som ägs av företaget som bedömningen avser. sa ja till regeringens förslag. De nya reglerna började gälla . riktade också ett tillkännagivande till regeringen. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att presentera en konsekvensanalys av den beslutade ändringen för före . Ändring i skatteavtalet mellan och (SkU5) För att skapa bättre konkurrensvillkor för svenska företag ska det göras ändringar i skatteavtalet mellan och . Ändringarna innebär att och inte ska ta ut skatter på de intäkter som ett luft- eller sjötransportföretag förvärvar i den internationella trafiken i det andra landet. sa ja till regeringens förslag. Ändringen genomförs den dag regeringen bestämmer. Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring (SkU6) Regeringen ville höja beskattningen av sparande på investeringssparkonto och kapitalförsäkring . Förändringen började gälla . Förändringen beräknas öka statens inkomster med . Regeringen menar att förändringen kan få positiva effekter på den ekonomiska jämlikheten. sa ja till förslaget. om regeringens skatteutgiftsredovisning (SkU7) behandlade en skrivelse från regeringen om om regeringens skatteutgiftsredovisning. I rapporten hade granskat hur regeringen hade redovisat skatteutgifter . och regeringen har uttryckt att skatteutgifter ska redovisas på samma sätt som utgifter för anslag. har bl.a. granskat om det har varit så och konstaterar att det finns skillnader i redovisningen. Utifrån granskningen ger tre rekommendationer till regeringen. En av dem är att redovisa och förklara viktiga förändringar av skatteutgiftsprognoserna i förhållande till tidigare prognoser. Regeringen håller med om bedömningar och kommer att fortsätta att utveckla arbetet med skatteutgifterna. ser positivt på regeringens ambitioner och lade skrivelsen till handlingarna, dvs. Inkomstskatt (SkU8) sa nej till motioner om inkomstskatt när det gäller privatpersoner. Motionerna handlar bl.a. om skatteskala och grundavdrag, särskild löneskatt för äldre som arbetar, hushållsskatteavdrag (HUS-avdrag), bil- och cykelförmån och utvärdering av effekterna av skatteförändringar. Andra områden är expertskatt, skatt för personer med sjuk- och aktivitetsstöd, reseavdrag och personalförmåner. hänvisar bl.a. till att den fortfarande står bakom regeringens förslag på inriktning av skattepolitiken. Motionerna kommer från allmänna motionstiden . Beskattning av företag, kapital och fastighet (SkU9) sa nej till motioner från allmänna motionstiden om beskattning av företag, kapital och fastighet. Anledningen till det är bl.a. att det redan pågår arbete inom många av de områden som motionerna handlar om. Motionerna handlar bl.a. om företagande och investeringar, beskattning vid generationsskiften och skatteregler för ideell sektor. Punktskatter (SkU10) En ny skatt på kemikalier i vissa elektroniska produkter infördes . Kemikalieområdet präglas av en hög utvecklingstakt. anser att regeringen bör följa utvecklingen på området och utvärdera de samhällsekonomiska effekterna och andra effekter av kemikalieskatten. riktade en uppmaning, ett tillkännagivande, till regeringen om detta. Ställningstagandet gjordes i samband med behandlingen av motioner från allmänna motionstiden om punktskatter. sa nej till övriga motionsförslag, som bl.a. handlar om skatt på elkraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt, flygskatt samt skatt på alkohol och tobak. Mervärdesskatt (SkU11) sa nej till 35 motioner om mervärdesskatt, alltså skatt som betalas till staten vid inköp av varor och tjänster. Anledningen till det är bl.a. att arbete pågår i flera av frågorna som motionerna handlar om. Motionerna handlar bl.a. om skattesatser, utvärdering av effekter av höjning av mervärdesskatt på bio och mervärdesskatt för ideella föreningar. Skatteförfarande (SkU12) Regeringen har tidigare gett Statskontoret i uppdrag att se över delar av det s.k. företrädaransvaret, som innebär att företrädare för aktiebolag kan bli personligt betalningsskyldiga i vissa fall. anser dock att regeringen bör utöka Statskontorets uppdrag till att utreda hela företrädaransvaret och inte bara begränsade delar. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen om detta. ställningstagande gjordes när behandlade ett hundratrettiotal motioner från allmänna motionstiden om skatteförfarande. sa nej till övriga motioner, bl.a. eftersom arbete pågår i flera av frågorna som motionerna handlar om. Motionerna handlar bl.a. om att synliggöra och kontrollera skatter och avgifter, F-skatt och närings-verksamhet, certifierade kassaregister, personalliggare, deklarationsfrågor och fastighetstaxering. Förändrad trängselskatt i för förbättrad tillgänglighet och transportinfrastruktur (SkU13) Trängselskatten på och i ändras. Bland annat införs ytterligare en tidsperiod, kl. 6.00–6.29, då skatt ska betalas. Skatten för vissa tidsperioder kommer också att höjas. Skillnaderna under låg- och högsäsong ska också öka och trängselskatten ska höjas under högsäsong. Man behöver som högst betala och bil under högsäsong. Trängselskatt tas även ut utom lördag samt för dagar före vissa helgdagar. Syftet är att förbättra framkomligheten och miljön i . Trängselskatten delfinansierar också en utbyggnad av kollektivtrafiken. sa ja till regeringens förslag. Ändringarna börjar att gälla . Personalliggare i fler verksamheter (SkU14) Fler företag ska omfattas av kravet på att ha en personalliggare på sin arbetsplats. Det gäller fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet och kropps- och skönhetsvårdsverksamhet. Om en företagare både har verksamhet som omfattas av skyldighet att föra personalliggare och annan verksamhet i samma lokal, måste personalliggaren även innehålla uppgifter om de personer som jobbar i den andra verksamheten. är det restaurang-, tvätteri-, bygg- och frisörbranscherna som har krav på sig att ha en personalliggare på arbetsplatsen. En personalliggare är en förteckning över vilka som arbetar på arbetsplatsen. Syftet med att ha en personalliggare är att ge bättre möjligheter att upptäcka och bekämpa svartarbete. sa ja till regeringens förslag, och lagändringarna började gälla . Anpassningar av vissa författningar inom skatt, tull och exekution till EU:s dataskyddsförordning (SkU15) beslutade om lagändringar som anpassar reglerna om personuppgiftsbehandling inom , och verksamheter till EU:s nya dataskyddsförordning. De flesta ändringarna är följder av eller anpassningar till dataskyddsförordningen och till att personuppgiftslagen slutat gälla till följd av den nya förordningen. Anpassningarna gäller inte personuppgiftsbehandling vid myndigheternas brottsbekämpande verksamhet. Lagändringarna började gälla . om folkbokföringen (SkU16) har behandlat en skrivelse från regeringen som handlar om granskning av arbete med folkbokföringen. har funnit att det finns brister i arbetet och har rekommenderat regeringen att vidta åtgärder för att öka kvaliteten och stärka riskhanteringen. Regeringen håller med i bedömningen av bristerna i arbete med folkbokföringen och anser att det är angeläget att vidta åtgärder. Många av de problem som påtalar i sin rapport har redan uppmärksammats av , och ett utvecklingsarbete pågår. lade skrivelsen till handlingarna. Beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter (SkU17) Det införs skatt på vätskor med nikotin som används i elektroniska cigaretter och nikotinprodukter som används i mun eller näsa som inte innehåller tobak. Skatten ska betalas av den som tillverkar, importerar eller säljer sådana varor till genom distansförsäljning. Varor som privatpersoner själva transporterar till för sitt eget eller familjens personliga bruk behöver de inte betala skatt för. Det får dock vara högst e-vätska och andra nikotinhaltiga produkter per person och tillfälle. De nya reglerna började gälla . sa ja till regeringens förslag. sa nej till ett förslag till lagändring som gällde frihet från skatt vid import eftersom detta hängde ihop med ett annat förslag som ännu inte hade behandlats av socialutskottet, som har ansvar för det ärendet. Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ (SkU18) Skattetillägg ska i vissa fall kunna tas ut av personer som på eget initiativ rättat oriktiga uppgifter i inkomstdeklarationen. Syftet är att minska skattefusket och skatteundandragandet. sa ja till regeringens förslag. Skattetillägg är en avgift som betalas av den som lämnat en oriktig deklarationsuppgift. Enligt nuvarande regler får avgiften inte tas ut om den skattskyldiga på eget initiativ har rättat en oriktig uppgift. Regeringens förslag innebär att i vissa fall ändå ska kunna ta ut skattetillägg vid sådana rättelser. Skattetillägg ska kunna tas ut om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll rättelsen har en koppling till den generella kontrollen rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. De nya reglerna började gälla . Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen (SkU19) Kvaliteten i folkbokföringen ska öka, och s.k. skyddad folkbokföring införs för att öka skyddet för hotade och förföljda personer. sa ja till regeringens förslag. Personer som är utsatta för hot och förföljelse kan vara i behov av att skydda sina personuppgifter. Nuvarande regler innebär att personer som flyttat till en ny hemlig adress kan få s.k. kvarskrivning, vilket innebär att den verkliga bostadsorten inte framgår av folkbokföringen. Enligt regeringens förslag ska kvarskrivning ersättas av s.k. skyddad folkbokföring. Det innebär att en person, för en obestämd tidsperiod, ska kunna folkbokföras på en annan ort även om personen inte flyttat. Förslaget innebär också åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Bland annat ska kunna avregistrera falska identiteter i folkbokföringen och göra kontrollbesök på personers adresser. Dessutom återinförs folkbokföringsbrott, vilket t.ex. innebär att personer som medvetet lämnar oriktiga uppgifter till folkbokföringen kan straffas för det. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård (SkU20) Skattefriheten ska avskaffas för arbetstagare som får förmåner av sin arbetsgivare i form av privat hälso- och sjukvård och sjukvårdsförsäkringar. sa ja till regeringens förslag. Arbetstagare som får ersättning från arbetsgivare för patientavgifter i offentligt finansierad hälso- och sjukvård förmånsbeskattas för det som arbetsgivare har rätt att göra avdrag för sådana kostnader. Förmåner i form av privat hälso- och sjukvård är däremot skattefria för arbetstagare som arbetsgivare inte får göra avdrag för kostnaderna. Enligt förslaget ska samma regler gälla oavsett om förmånen rör privat eller offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Det innebär att arbetstagare ska förmånsbeskattas även för förmåner i form av privat hälso- och sjukvård och att arbetsgivare ska kunna göra avdrag för sådana kostnader. Skattefrihet ska fortfarande gälla när en arbetstagare som blir sjuk vid utlandstjänstgöring får förmåner i form av vård och läkemedel, för statligt anställda som är stationerade utomlands samt vid insatser som företagshälsovård, förebyggande behandling och rehabilitering. De nya reglerna började gälla . Återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgift (SkU21) Fackföreningsavgiften ska kunna dras av på skatten när skattereduktionen för fackföreningsavgifter återinförs. Det blir därmed möjligt för fackföreningsmedlemmar att dra av av årsavgiften i deklarationen. Det gäller under förutsättning att medlemsavgiften är . sa ja till regeringens förslag. fanns det en liknande skattereduktion som avskaffades 2007, och utskottet ser positivt på att återinföra den. Utskottet tycker att det är viktigt att skydda den svenska modellen där många organiserar sig fackligt och där fackförbunden och arbetstagarorganisationerna är starka. Reglerna började gälla . Multilateral konvention för att genomföra skatteavtalsrelaterade åtgärder (SkU22) Regeringen föreslår att godkänner konvention om olika åtgärder kopplade till skatteavtal mellan länder. Syftet är att motverka att skattebaser urholkas och att vinster förflyttas mellan länder. Konventionen är en internationell överenskommelse. Den innebär att det blir enkelt att föra in åtgärderna i befintliga skatteavtal i stället för att varje avtal ska omförhandlas separat. För att konventionens bestämmelser ska kunna börja gälla i krävs ändringar i de lagar som reglerar skatteavtal mellan och andra länder. sa ja till regeringens förslag. Skriftväxling till skatteavtalet mellan och (SkU23) En ändring i skatteavtalet mellan och godkänns. finns det ett skatteavtal mellan de två länderna med syftet att undvika dubbelbeskattning när det gäller inkomst och förmögenhet. godkänns en mindre avtalsändring och lagändring i fråga om de pensionsfonder som omfattas av avtalet. Ändringen går ut på att en behörig myndighet i respektive land ensidigt kan intyga att en pensionsfond omfattas av avtalets definition av en pensionsfond. sa ja till regeringens förslag. Redovisning av skatteutgifter (SkU24) Regeringen har lämnat sin årliga redovisning av skatteutgifterna. Skatteutgifter är stöd eller utgifter som går via skattesystemet och påverkar statsbudgetens inkomstsida, t.ex. i form av förmånliga skatteregler. I en del av redogörelsen diskuteras skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet, och några enskilda skatteutgifter analyseras. Bland annat ges en analys av en nedsättning av egenavgifter, vilket är en skatteutgift som beräknas uppgå till . Nedsättningen av egenavgifter bedöms kunna öka sysselsättningen och minska arbetslösheten i ekonomin, vilket framför allt skulle gälla många nyanlända för vilka egenföretagande kan vara ett alternativ till anställning. Även skattereduktionen för ROT-arbeten analyseras, som innebär en skatteutgift på . ROT-avdraget bedöms inte ha någon positiv effekt på sysselsättningen i nuvarande högkonjunktur. Båda dessa skattereduktioner förväntas främst gynna män. I samband med skrivelsen har motionsförslag lämnats om att utveckla eller förändra den årliga redovisningen. sa nej till motionerna och lade redovisningen till handlingarna. Nya skatteregler för företagssektorn (SkU25) Ränteavdragen i bolagssektorn begränsas. Begränsningen ska ske enligt den s.k. EBITDA-regeln som innebär att avdragen baseras på ett företags rörelseresultat före räntor, skatter, nedskrivningar och avskrivningar. Utrymmet för att göra avdrag uppgår till . Dessutom får företag dra av negativa räntenetton på . Det blir också avdragsförbud för ränteutgifter i vissa situationer. Det gäller t.ex. när företagen utnyttjar olikheter i andra länders skatteregler på ett sätt som lagstiftaren inte förutsett. Förändringarna bygger på tvingande EU-regler och syftar till att minska skatteflykten. Förändringarna i ränteavdragen kombineras med en sänkning av bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till . Av offentligfinansiella skäl kommer bolagsskattesatsen dock att vara . ändras reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus. Utöver ordinarie avdrag för värdeminskning får av byggnadens anskaffningsvärde dras av från det att hyreshuset byggts klart. sa ja till regeringens förslag. De nya reglerna börjar gälla . Mervärdesskatteregler för vouchrar (SkU26) Det införs nya momsregler för värdebevis, s.k. vouchrar. sa ja till regeringens förslag som grundar sig på tvingande EU-regler. saknas det gemensamma regler i EU om hur vouchrar ska hanteras momsmässigt. Det har inneburit att olika EU-länder har gjort på olika sätt, vilket kan innebära att företag kan drabbas av dubbelbeskattning eller inte betala moms alls om de arbetar över EU:s gränser. Därför införs nu mer enhetliga regler inom EU om när och hur moms ska tas ut. Om momsen ska betalas när vouchern köps eller när den faktiskt används beror på voucherns funktion. Bedömningarna av voucherns funktion ska nu alltså bli likadana i hela EU. Lagändringarna börjar gälla . Yttranden till andra utskott Utskottet lämnade följande yttranden: SkU1y till finansutskottet över skattefrågor i budgetpropositionen och de motioner som väckts med anledning av propositionen och som rörde skattefrågor SkU2y till finansutskottet över utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution och de motioner som väckts med anledning av propositionen och som rörde skatteområdet SkU3y till finansutskottet över höständringsbudgeten SkU4y till näringsutskottet över granskningen av kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen SkU5y till över uppföljningen av tillämpning av subsidiaritetsprincipen SkU6y till finansutskottet över diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser SkU7y till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram SkU8y till finansutskottet ekonomiska vårproposition SkU9y till finansutskottet över vårändringsbudgeten SkU10y till över skrivelser till regeringen – åtgärder SkU11y till kulturutskottet över en omreglerad spelmarknad SkU12y till över indelningen i utgiftsområden och en sammanhållen budgetprocess. Utskottet höll överläggningar med regeringen i sammanlagt 20 olika frågor. framtiden för EU:s finanser – överläggningen var med finansminister och finansmarknadsminister och hölls gemensamt med finansutskottet, COM(2017) 358 (prot. 2017/18:1) rådsslutsatser om kommissionens rapport till rådet om genomförandet och utvärderingen av direktiv /118 om allmänna regler för punktskatt (prot. 2017/18:4) ett förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang – Dac 6, COM(2017) 335, faktapromemoria 2016/17:FPM110 (prot. 2017/18:4) rådsslutsatser om intensifiering av kampen mot olaglig handel med tobaksvaror i EU, COM(2017) 235, faktapromemoria 2016/17:FPM95 (prot. 2017/18:4) rådsslutsatser om utvecklingen av framtida it-system på tullområdet (prot. 2017/18:4) kommissionens förslag om mervärdesskatt – e-handelspaket (B2C), COM(2016) 755, COM(2016) 756, COM(2016) 757, faktapromemoria 2016/17:FPM40 (prot. 2017/18:8) rådsslutsatser om gemensam EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet (prot. 2017/18:8) rådsslutsatser om gemensam EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet, lägesrapport (prot. 2017/18:13) rådsslutsatser om utmaningar när det gäller beskattning av den digitala ekonomin, COM(2017) 547, faktapromemoria 2017/18:FPM12 (prot. 2017/18:13) Eurovinjettdirektivet (Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer och Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning), COM(2017) 275, COM(2017) 276, faktapromemoria 2016/17:FPM101 (prot. 2017/18:13) Mervärdesskatt – gränsöverskridande handel mellan företag, COM(2017) 567, COM(2017) 569 (prot. 2017/18:18) Mervärdesskatt – administrativt samarbete. Kommissionens förslag om ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet, COM(2017) 706, faktapromemoria 2017/18:FPM32 (prot. 2017/18:18) Mervärdesskatt – skattesatser. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG vad gäller mervärdesskattesatser, COM(2018) 20, faktapromemoria 2017/18:FPM54 (prot. 2017/18:18) Mervärdesskatt – små företag. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag, COM(2018) 21, faktapromemoria 2017/18:FPM55 (prot. 2017/18:18) – rådsslutsatser om revisionsrättens granskning av importförfaranden (prot.2017/18:18) – kontroll kontanta medel (prot. 2017/18:18) Mervärdesskatt – gränsöverskridande handel mellan företag, COM(2017) 567, COM(2017) 569 (prot. 2017/18:19)